Avis juridique important

|

52002SC1283

Rekommendation rådets beslut om att bemyndiga kommissionen att inleda förhandlingar om ingående av ett avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de centralamerikanska republikerna Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua pch Panama, å andra sidan  /* SEK/2002/1283 slutlig */

Rekommendation RÅDETS BESLUT om att bemyndiga kommissionen att inleda förhandlingar om ingående av ett avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de centralamerikanska republikerna Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua pch Panama, å andra sidan(framlagd av kommissionen)I. MOTIVERINGVid det toppmöte mellan Europeiska unionen, Latinamerika och Västindien som hölls i Madrid i maj 2002 beslutade stats- och regeringscheferna i Europeiska unionen och i de centralamerikanska republikerna Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua och Panama att förhandla fram ett avtal om politisk dialog och samarbete mellan de båda regionerna. Kommissionen lägger härmed på grundval av artikel 300.1 i Fördraget om Europeiska unionen fram sin rekommendation till rådets beslut om att inleda de nödvändiga förhandlingarna.1. BAKGRUND1.1 Situationen i regionenDe sex spansktalande länderna i Centralamerika är en viktig latinamerikansk delregion som förbinder Nord- och Sydamerika. Regionen har omkring 34 miljoner invånare. BNP per capita varierar mellan 439 euro i Nicaragua och cirka 4 000 euro i Costa Rica och Panama. Den mänskliga utvecklingen ligger på en hög nivå i Costa Rica och på en medelnivå i de andra länderna. FN:s utvecklingsprograms index för mänsklig utveckling (Human Development Index) varierar 2002 mellan 43 i Costa Rica och 120 i Guatemala.Alla länder i den centralamerikanska regionen är demokratier, och förra året hölls fredliga och lagenliga val i Nicaragua, Honduras och Costa Rica. I vissa länder, särskilt Guatemala, återstår emellertid viktiga utmaningar när det gäller styrelseformer, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter.Under 1990-talet uppgick tillväxten i regionen i genomsnitt till 6-7 % av BNP. Under de senaste två åren, då regionen drabbats hårt av orkanen Mitch och jordbävningarna i El Salvador, har tillväxten varit blygsammare, i genomsnitt 3,7 % under 2000 och 2,1 % under 2001. De centralamerikanska ekonomierna är mycket känsliga för fluktuationer på världsmarknaden och upplevde därför alla 2001 en exportnedgång som har ett direkt samband med den ekonomiska situationen hos deras främsta handelspartner (Förenta staterna och Europa) och med de fallande världsmarknadspriserna på kaffe och andra viktiga exportprodukter. Centralamerika har fortfarande en stor utlandsskuld. Både Honduras och Nicaragua har rätt till bistånd för skuldlättnad inom ramen för HIPC-initiativet för kraftigt skuldtyngda fattiga länder.Den centralamerikanska integrationsprocessen började 1951, när Centralamerikanska staternas organisation (ODECA) grundades. 1960 följde sedan upprättandet av Centralamerikanska gemensamma marknaden (MCCA), Centralamerikanska banken för ekonomisk integration (BCIE) och Centralamerikanska regeringarnas regionala samarbetsmekanism för ekonomisk integration (SIECA). När Centralamerikanska staternas organisation avskaffades 1973 avstannade den regionala integrationen. Först ett tjugotal år senare, 1993, uppstod en ny integrationsram, Centralamerikanska integrationssystemet (SICA). Centralamerikanska integrationssystemet består av tre gemenskapsorgan: Centralamerikanska domstolen, Centralamerikanska parlamentet och generalsekretariatet för Centralamerikanska integrationssystemet. Systemet omfattar dessutom ett antal sektorsspecifika tekniska sekretariat (bl.a. SIECA), permanenta specialiserade institutioner (bl.a. BCIE) och mellanstatliga forum.Den centralamerikanska integrationsprocessen har präglats av misstag och tillbakagångar som haft sitt ursprung i både interna och externa faktorer. Trots långdragna interna konflikter, naturkatastrofer, fluktuationer på råvarumarknaden och globala ekonomiska utvecklingstendenser har strävan efter regional integration emellertid fortsatt. Sedan de interna konflikterna lösts har betydande framsteg gjorts när det gäller ekonomisk integration, särskilt genom att man upprättat en tullunion, som dock ännu måste fullbordas och befästas. Tullunionen upprättades ursprungligen mellan Guatemala och El Salvador (1996) och utvidgades senare till att omfatta Honduras och Nicaragua (2000). Nyligen har även Costa Rica beslutat att delta. Dessutom har den regionala integrationsprocessen på senare tid fått ett uppsving dels genom att flera av länderna har fått nya ledare som är mycket angelägna om den regionala integrationen, dels genom det nyligen ingångna avtalet om att förhandla fram ett frihandelsavtal mellan Förenta staterna och Centralamerika. De centralamerikanska presidenterna godkände i mars 2002 en ambitiös handlingsplan för den centralamerikanska ekonomiska integrationen, vilken bl.a. omfattar ett gradvis genomförande av de nödvändiga normativa ordningarna, tulltaxeharmonisering, avskaffande av handelshinder, en gemensam tulladministration och en gemensam extern handelspolitik. Detta bör vara genomfört i slutet av 2003 för att tullunionen skall kunna upprättas den 1 januari 2004.1.2 Förbindelserna mellan Europeiska unionen och CentralamerikaEuropeiska unionen och Centralamerika har vittomspännande förbindelser som omfattar en politisk dialog (San José-dialogen), en gynnsam handelsordning och en bred ram för samarbete.San José-dialogen är en av hörnstenarna i förbindelserna mellan Europeiska unionen och Centralamerika. Den inleddes i Costa Rica 1984 och förnyades i Florens (1996) och Madrid (2002). Dialogen kan ses som en betydande historisk framgång, då den var en mycket viktig faktor bakom freden och återskapandet av demokratin i regionen i början av 1990-talet. Framgången har förlänat EU en hög grad av politisk trovärdighet och har också gjort det möjligt att inrikta dialogen på de viktiga relaterade områdena regional integration och ekonomisk och social utveckling.Europeiska unionen är, efter Förenta staterna (46 % av den totala handeln), den centralamerikanska delregionens näst största handelspartner (12 % av den totala handeln) och investeringspartner. Handeln (export och import) mellan delregionen och EU utgör cirka 0,4 % av EU:s totala utrikeshandel. Exporten från Centralamerika består huvudsakligen av jordbruksprodukter och importen från EU huvudsakligen av industrivaror. EU:s utländska direktinvesteringar i den centralamerikanska delregionen har ökat från cirka 140 miljoner euro 1994 till 540 miljoner euro 1999.Handeln mellan EU och den centralamerikanska delregionen kännetecknas särskilt av det allmänna preferenssystemets särskilda ordning om bekämpning av narkotika. Denna särskilda ordning syftar till att stödja länderna i regionen i deras strävanden att bekämpa tillverkning av och handel med narkotika. Den innebär tullfritt tillträde till EU:s marknader för alla industriprodukter och för vissa jordbruksprodukter från Centralamerika. Ordningens giltighetstid förlängdes 2001 för en treårsperiod, från 2002 till 2004. Kommissionen har i princip gått med på att regional kumulation bör gälla mellan Centralamerika och de Andinska länderna.Samarbetet med Centralamerika sker för närvarande inom ramen för 1993 års ramavtal för samarbete. Detta samarbete har traditionellt sett inriktats på mänskliga rättigheter och demokrati, integrerad landsbygdsutveckling, katastrofförebyggande åtgärder och återuppbyggnad, social utveckling och regional integration. Delregionen har överlag fått den största andelen av EU:s bistånd till Latinamerika, såväl i absoluta tal som per capita. Under de sju senaste åren har unionen i genomsnitt beviljat 145 miljoner euro per år. Utöver det ekonomiska, finansiella och tekniska samarbetet har ett flertal andra initiativ genomförts. Däribland kan nämnas det centralamerikanska programmet för återuppbyggnad och rehabilitering efter orkanen Mitch (250 miljoner euro), ytterligare 25 miljoner euro för återuppbyggnad i El Salvador, ett stödprogram för Centralamerikanska banken för ekonomisk integration när det gäller utveckling av små och medelstora företag och åtgärder för fattigdomsbekämpning (120 miljoner euro) samt ett betydande stöd till mänskliga rättigheter och demokrati, bevarande av miljön och tryggad livsmedelsförsörjning, vilka alla finansieras ur specifika budgetposter. Sedan 1998 har EU också beviljat Centralamerika (huvudsakligen Nicaragua, Guatemala, Honduras och El Salvador) 58 miljoner euro i humanitärt bistånd i samband med katastrofer såsom orkanen Mitch, jordbävningarna i El Salvador och torkan.Under 2001 undertecknades en rad samförståndsavtal mellan Europeiska kommissionen och de sex centralamerikanska länderna, genom vilka det upprättades ett femårigt nationellt och regionalt samarbetsprogram med ett anslag på ungefär 655 miljoner euro. Anslaget omfattar 75 miljoner euro för delregionala program som syftar till att stödja den regionala integrationsprocessen och därvid bland annat stärka det civila samhällets delaktighet i denna och minska utsattheten vid naturkatastrofer. För de enskilda länderna varierar de tänkta anslagen mellan 24 miljoner euro för Panama och 192,5 miljoner euro för Nicaragua. De viktigaste prioriteringarna på nationell nivå är bl.a. stärkande av rättsväsendet och rättsstatsprincipen, fattigdomsminskning och social utveckling, decentralisering och lokal utveckling, utbildning och ekonomisk konkurrenskraft.Efter analyser och samråd mellan kommissionen, Europaparlamentet och rådet tillstyrkte rådet (allmänna frågor) vid sitt möte i Luxemburg i april 2002 kommissionens förslag att lägga fram ett förhandlingsdirektiv i syfte att upprätta ett avtal om politisk dialog och samarbete mellan EU och Centralamerika. Beslutet formaliserades i den politiska förklaringen från mötet mellan EU, Latinamerika och Västindien i Madrid den 16-17 maj 2002.2. REFERENSERFöljande avtal, förklaringar, beslut och skrifter utgör de viktigaste referenspunkterna i arbetet med förslaget till förhandlingsdirektiv för ett nytt avtal om politisk dialog och samarbete mellan EU och Centralamerika:* Ramavtalet för samarbete mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Costa Rica, Republiken El Salvador, Republiken Guatemala, Republiken Honduras, Republiken Nicaragua och Republiken Panama av den 23 februari 1993.* Förklaringen från den sjuttonde ministerkonferensen inom ramen för San José-dialogen, vilken hölls i Guatemala den 26 mars 2001 och gav mandat till att upprätta en arbetsgrupp om ekonomiska förbindelser och handelsförbindelser.* Beslutet från rådets (allmänna frågor) möte i Luxemburg den 15 april 2002 om att inleda processen för ingående av ett nytt avtal om politisk dialog och samarbete med Centralamerika.* Den politiska förklaringen från toppmötet mellan Europeiska unionen, Latinamerika och Västindien den 16-17 maj 2002, i vilken man välkomnade det nya initiativet att förhandla fram ett avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och Centralamerika.* Den gemensamma förklaringen från den artonde ministerkonferensen inom ramen för San José-dialogen, vilken hölls i Madrid den 18 maj 2002.3. DET NYA AVTALET OM POLITISK DIALOG OCH SAMARBETEDet avtal som kommissionen föreslår har följande struktur:InledningAvdelning I  //  Avtalets mål, art och räckviddAvdelning II  //  Politisk dialogAvdelning III  //  SamarbeteAvdelning IV  //  Allmänna bestämmelserAvdelning V  //  Institutionell ramAvdelning VI  //  SlutbestämmelserHuvudmålen för avtalet är följande: a) att stärka förbindelserna mellan EU och Centralamerika genom att utveckla den politiska dialogen och stärka samarbetet, och b) att skapa förhållanden vilka, med utgångspunkt i resultatet av Doha-programmet, skulle göra det möjligt att förhandla fram ett genomförbart och för båda parterna fördelaktigt associeringsavtal, inbegripet ett frihandelsavtal.Avdelningen "Politisk dialog" formaliserar och stärker San José-dialogen. Avdelningen "Samarbete" grundar sig på det nuvarande samarbetet och utvidgas till att omfatta nya samarbetsområden såsom mänskliga rättigheter, migration och bekämpning av terrorism. Särskild vikt läggs vid samarbete som stöder den regionala integrationsprocessen i Centralamerika.Avtalet bygger på och ersätter det befintliga ramavtalet för samarbete från 1993 mellan de båda regionerna.II. REKOMMENDATIONMot bakgrund av det ovanstående rekommenderar kommissionen att rådet- bemyndigar kommissionen att förhandla fram ett avtal om politisk dialog och samarbete med de centralamerikanska republikerna Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua och Panama,- tillsätter en särskild kommitté för att biträda kommissionen, som i enlighet med Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen kommer att föra dessa förhandlingar på Europeiska gemenskapens vägnar,- antar de bifogade förhandlingsdirektiven.BILAGADIREKTIV TILL KOMMISSIONEN FÖR FÖRHANDLINGAR OM ETT AVTAL OM POLITISK DIALOG OCH SAMARBETE MELLAN EUROPEISKA GEMENSKAPEN OCH DESS MEDLEMSSTATER, Å ENA SIDAN, OCH DE CENTRALAMERIKANSKA REPUBLIKERNA COSTA RICA, EL SALVADOR, GUATEMALA, HONDURAS, NICARAGUA OCH PANAMA, Å ANDRA SIDANINGRESSAvtalet skall beakta de traditionella historiska och kulturella banden mellan parterna och parternas önskan att stärka sina förbindelser på grundval av de befintliga strukturerna, i synnerhet på följande punkter:(1) Respekten för de demokratiska principerna och de grundläggande mänskliga rättigheterna, såsom dessa formuleras i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna.(2) Den vikt parterna fäster vid rättsstatsprincipen och principen om gott styre.(3) Parternas vilja att bekämpa organiserad brottslighet, terrorism samt förbrukning och tillverkning av och handel med narkotika.(4) Parternas vilja att samarbeta i syfte att söka utrota fattigdomen och åstadkomma en rättvis och hållbar utveckling, bland annat genom att minska risken för naturkatastrofer, bevara miljön och värna om biologisk mångfald samt genom att gradvis integrera de centralamerikanska länderna i världsekonomin.(5) Befästandet av den politiska dialog och ekonomiska samarbetsprocess som byggts upp mellan de båda parterna under San José-dialogen, vilken inleddes 1984 och förnyades i Florens 1996 och i Madrid 2002.(6) Stärkandet av det samarbetsprogram som styrs av 1993 års ramavtal för samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Costa Rica, Republiken El Salvador, Republiken Guatemala, Republiken Honduras, Republiken Nicaragua och Republiken Panama.(7) Erkännandet av behovet av att fördjupa den regionala integrationen, liberaliseringen av handeln och det ekonomiska reformarbetet i Centralamerika.(8) Behovet av att främja hållbar utveckling i Centalamerika genom ett partnerskap för utveckling som omfattar alla berörda aktörer, däribland det civila samhället och den privata sektorn, i enlighet med vad som fastställs i Monterrey-överenskommelsen och Johannesburgdeklarationen.(9) Behovet av att upprätta ett samarbete om invandrings- och asylfrågor.(10) Viljan att samarbeta i internationella forum.(11) Det strategiska partnerskap som utvecklades mellan Europeiska unionen, Latinamerika och Västindien i samband med toppmötet i Rio 1999 och bekräftades vid toppmötet i Madrid 2002.AVDELNING IAVTALETS MÅL, ART OCH RÄCKVIDDRespekten såväl för de demokratiska principerna och de grundläggande mänskliga rättigheterna, såsom dessa formuleras i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, som för rättsstatsprincipen skall ligga till grund för båda parternas inrikes- och utrikespolitik och utgöra väsentliga beståndsdelar av detta avtal.Parterna skall bekräfta att de är fast beslutna att främja hållbar utveckling och att bidra till att uppnå utvecklingsmålen i millenniedeklarationen.Parterna skall bekräfta den vikt de fäster vid principen om gott styre.Parterna skall bekräfta sitt gemensamma mål att stärka sina förbindelser genom att utveckla sin politiska dialog och stärka sitt samarbete.Parterna skall bekräfta sitt gemensamma mål att skapa förhållanden vilka, med utgångspunkt i resultatet av Doha-programmet, skulle göra det möjligt att förhandla fram ett genomförbart och för båda parterna fördelaktigt associeringsavtal, inbegripet ett frihandelsavtal.Genomförandet av avtalet bör bidra till att skapa dessa förutsättningar genom att den politiska och sociala stabiliteten främjas, den regionala integrationsprocessen fördjupas och fattigdomen i Centralamerika minskas inom ramen för hållbar utveckling.Avtalet skall styra den politiska dialogen och samarbetet mellan parterna och innehåller de institutionella bestämmelser som krävs för deras genomförande.Parterna skall åta sig att regelbundet bedöma hur avtalet genomförs, varvid det som åstadkommits före avtalets ikraftträdande skall beaktas.AVDELNING IIPOLITISK DIALOG1. MÅL OCH STRUKTURERDet skall upprättas en regelbunden politisk dialog mellan de båda parterna på grundval av principerna i de gemensamma förklaringarna inom ramen för San José-dialogen, särskilt förklaringarna från San José (28-29 september 1984), Florens (21 mars 1996) och Madrid (18 maj 2002).Den politiska dialogen skall föras* på ministernivå,* på högre tjänstemannanivå,* på arbetsgruppsnivåoch med maximalt utnyttjande av de diplomatiska kanalerna.Dialogen skall omfatta alla frågor av ömsesidigt intresse och alla andra internationella frågor. Dialogen skall bana väg för nya initiativ för att uppnå gemensamma mål och upprätta en gemensam grund på områden såsom säkerhet, regional utveckling och stabilitet, konfliktförebyggande åtgärder och konfliktlösning, mänskliga rättigheter, demokrati, gott styre, terrorism och migration. Den skall också utgöra grunden för olika initiativ och stödja arbetet med att utveckla initiativ och insatser i hela Latinamerika.Den politiska dialogen skall möjliggöra ett brett informationsutbyte och även utgöra ett forum för gemensamma internationella initiativ.2. UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITISKT SAMARBETEParterna skall i största möjliga utsträckning söka samordna sina ståndpunkter och ta gemensamma initiativ i lämpliga internationella forum på det utrikes- och säkerhetspolitiska området.AVDELNING IIISAMARBETE1. MÅL OCH TILLVÄGAGÅNGSSÄTTDet samarbete som föreskrivs i 1993 års ramavtal för samarbete mellan Centralamerika och Europeiska gemenskapen skall stärkas och utvidgas till att omfatta andra områden. Samarbetet skall syfta till följande:* Främja politisk och social stabilitet genom demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och gott styre.* Fördjupa den regionala integrationsprocessen i de centralamerikanska länderna i syfte att bidra till större ekonomisk tillväxt.* Minska fattigdomen och verka för en rättvisare tillgång till sociala tjänster och till frukterna av den ekonomiska tillväxten, varvid en lämplig balans mellan ekonomiska, sociala och miljömässiga komponenter skall säkerställas.Samarbetet skall också omfatta övergripande frågor som rör ekonomisk och social utveckling, bland annat genusfrågor, respekt för ursprungsbefolkningar, förebyggande av och hjälpaktioner vid naturkatastrofer, miljövård, forskning och biologisk mångfald. Även regional integration skall betraktas som en övergripande fråga, och samarbetet på nationell nivå skall i det avseendet vara förenligt med den regionala integrationsprocessen.Åtgärder som syftar till att bidra till den regionala integrationen i Centralamerika och till att stärka förbindelserna mellan de båda parternas regioner skall uppmuntras.Samarbetet skall finansieras genom jämförbara finansiella bidrag från båda parterna.Dataskydd skall garanteras på alla områden där personuppgifter utbyts.Samarbetet skall genomföras i form av tekniskt bistånd, studier, utbildning, utbyte av information och expertkunskap, möten, seminarier, forskningsprojekt eller i någon annan form som parterna har kommit överens om inom ramen för samarbetsområdet, de mål som skall uppnås och de samarbetsformer som finns tillgängliga samt i enlighet med de normer och regler som gäller för samarbetet.2. SAMARBETE RÖRANDE MÄNSKLIGA RÄTTIGHETER, DEMOKRATI OCH GOTT STYREMålet för samarbetet skall vara att aktivt stödja regeringarna och företrädare för det civila samhället genom insatser som särskilt syftar till följande:* Främja de mänskliga rättigheterna och demokratiseringsprocessen, bland annat god förvaltning av valprocesser.* Stärka rättsstatsprincipen och verka för en god och öppen förvaltning av den offentliga verksamheten, bland annat genom att bekämpa korruption på lokal, regional och nationell nivå.* Garantera rättsväsendets oberoende.3. SAMARBETE RÖRANDE KONFLIKTFÖREBYGGANDE ÅTGÄRDERSamarbetet på detta område skall syfta till att främja och stödja en omfattande fredspolitik, inbegripet konfliktförebyggande åtgärder och konfliktlösning. Denna politik skall grundas på principen om egenansvar och skall inriktas främst på utveckling av den regionala, delregionala och nationella kapaciteten. Syftet skall vara att sörja för att alla samhällssegment har samma politiska, ekonomiska, sociala och kulturella möjligheter, stärka den demokratiska legitimiteten och effektivisera förvaltningen av den offentliga verksamheten, upprätta effektiva system för fredlig sammanjämkning av olika gruppers intressen samt främja ett aktivt och organiserat civilt samhälle.Verksamheten skulle bland annat kunna omfatta stöd till medlings-, förhandlings- och förlikningsprocesser, till regional förvaltning av gemensamma naturresurser och till insatser för bekämpning av truppminor och olaglig handel med skjutvapen.4. SAMARBETE RÖRANDE MODERNISERING AV STATLIG OCH OFFENTLIG FÖRVALTNINGMålet med samarbetet på detta område skall vara att modernisera förvaltningen i de centralamerikanska länderna och därvid bland annat stödja den decentraliseringsprocess och de organisatoriska förändringar som härrör från den centralamerikanska integrationsprocessen. Syftet med detta skall vara att på grundval av båda parternas bästa metoder och Europeiska unionens erfarenhet av utveckling av strategier och instrument öka den organisatoriska effektiviteten, verka för ökad öppenhet och ansvarighet i förvaltningen av offentliga tillgångar samt förbättra den rättsliga och institutionella ramen.Detta samarbete skulle bland annat kunna omfatta program för kapacitetsuppbyggnad när det gäller utformning och genomförande av strategier (tillgång till offentliga tjänster, uformning och verkställande av budgeten, bekämpning av korruption, det civila samhällets delaktighet) och stärkande av rättssystemen.5. SAMARBETE RÖRANDE REGIONAL INTEGRATIONMålet med samarbetet på detta område skall vara att stärka den regionala integrationsprocessen inom den centralamerikanska delregionen, särskilt utvecklingen och genomförandet av dess gemensamma marknad.Samarbetet skall stödja utvecklingen och stärkandet av gemensamma institutioner i den centralamerikanska delregionen och verka för närmare samarbete mellan de berörda institutionerna.Samarbetet skall också syfta till att främja utveckling av en gemensam politik på olika områden och harmonisering av den rättsliga ramen, bland annat en sektorspolitik på områden såsom handel, tull, energi, transport, kommunikationer, miljö och konkurrens samt samordning av den makroekonomiska politiken på områden såsom penningpolitik, skattepolitik och offentliga finanser.Mer specifikt skulle samarbetet, bland annat genom handelsrelaterat tekniskt bistånd, kunna omfatta följande:* Bistånd vid upprättandet och genomförandet av en fungerande tullunion inom regionen.* Bistånd till att minska och undanröja hinder för utvecklingen av handeln inom regionen.* Samarbete när det gäller att förenkla, modernisera, harmonisera och integrera tull- och transiteringssystem och stöd i form av utveckling av lagstiftning, standarder och yrkesutbildning.* Bistånd vid upprättandet av en gemensam marknad med fri rörlighet för varor, tjänster, kapital och personer inom regionen.6. REGIONALT SAMARBETEMålet med det regionala samarbetet skall vara att använda alla befintliga samarbetsinstrument till att främja verksamhet som syftar till att utveckla ett aktivt och ömsesidigt samarbete mellan Europeiska unionen och Centralamerika och mellan Centralamerika och andra länder eller delregioner i Latinamerika och Västindien på områden såsom handels- och investeringsfrämjande åtgärder, miljö, förebyggande av och hjälpaktioner vid naturkatastrofer, forskning, energi, transport, infrastrukturer för kommunikation samt regional utveckling och fysisk planering.7. HANDELSSAMARBETEHandelssamarbetet skall syfta till att genom handelsrelaterat tekniskt bistånd främja de centralamerikanska ländernas integrering i världsekonomin och den centralamerikanska delregionens aktiva deltagande i multilaterala handelsförhandlingar, särskilt utvecklingsagendan från Doha.8. SAMARBETE RÖRANDE KONKURRENSPOLITIKParternas samarbete rörande konkurrenspolitik skall syfta till att främja ett effektivt upprättande, antagande och genomförande av konkurrensregler och till att sprida information i syfte att främja öppenheten och rättssäkerheten för företag med verksamhet på den centralamerikanska marknaden.9. INDUSTRIELLT SAMARBETEMålet med det industriella samarbetet mellan parterna skall vara att främja modernisering och omstrukturering av den centralamerikanska delregionens industri och av enskilda sektorer samt att främja industriellt samarbete mellan ekonomiska aktörer i syfte att stärka den privata sektorn på ett miljövänligt sätt.De initiativ som tas inom det industriella samarbetet skall avspegla båda parters prioriteringar. De skall beakta regionala aspekter på industriell utveckling och vid behov främja transnationella partnerskap. Initiativen skall särskilt inriktas på att upprätta en lämplig ram för att förbättra kunskapen om företagsledning och främja öppenhet i fråga om marknader och villkor för företagen.10. SAMARBETE RÖRANDE TEKNISKA FÖRESKRIFTER OCH BEDÖMNING AV ÖVERENSSTÄMMELSESamarbete rörande standarder, tekniska föreskrifter och bedömning av överensstämmelse är ett centralt mål för utvecklingen av handeln, särskilt av handeln inom regionen.Målet med samarbetet mellan parterna skall vara att främja insatserna på följande områden:* Samarbete om föreskrifter.* Anpassning av tekniska föreskrifter på grundval av internationella och europeiska standarder.* Inrättande av ett regionalt anmälningssystem, inrättande av ett nätverk av organ för bedömning av överensstämmelse vars arbete grundar sig på bestämmelser som motverkar diskriminering, samt utveckling av användningen av ackreditering.I praktiken skall samarbetet omfatta följande:* Tillhandahållande av organisatoriskt och tekniskt stöd för att främja inrättandet av regionala nätverk och organ samt ökad samordning av strategier för att få till stånd ett gemensamt angreppssätt när det gäller användningen av internationella och regionala standarder, så att förenliga tekniska föreskrifter och förfaranden för bedömning av överensstämmelse lättare kan antas.* Främjande av åtgärder som syftar till att överbrygga skillnaderna mellan parterna när det gäller bedömning av överensstämmelse och standardisering.* Främjande av åtgärder som syftar till att göra parternas system mer förenliga på alla ovan nämnda områden samt i fråga om insyn, god regleringssed och främjande av kvalitetsstandarder för produkter och affärsmetoder.11. SAMARBETE RÖRANDE UTVECKLING AV SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG OCH MIKROFÖRETAGParterna skall främja ett gynnsamt klimat för utveckling av små och medelstora företag och mikroföretag, särskilt genom att* främja kontakter mellan ekonomiska aktörer, uppmuntra gemensamma investeringar och upprätta samriskföretag och informationsnätverk inom ramen för befintliga övergripande program,* underlätta tillgång till finansieringskanaler, tillhandahålla information och stimulera innovation.12. SAMARBETE INOM TJÄNSTESEKTORNI enlighet med bestämmelserna i allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS) skall parterna stärka sitt samarbete inom tjänstesektorn, eftersom tjänstehandeln får allt större betydelse för utvecklingen och diversifieringen av deras ekonomier. Det ökade samarbetet skall syfta till att förbättra den centalamerikanska tjänstesektorns konkurrenskraft och göra det lättare för Centralamerika att delta i världstjänstehandeln på ett sätt som står i samklang med principen om hållbar utveckling. Parterna skall fastställa vilka tjänstesektorer som skall stå i centrum för samarbetet. Verksamheten skall bland annat inriktas på lagstiftning och på tillgång till kapitalkällor och teknik.13. SAMARBETE RÖRANDE INVESTERINGSFRÄMJANDE ÅTGÄRDERMålet för samarbetet skall vara att hjälpa parterna att, inom ramen för deras respektive behörighetsområden, verka för ett stabilt och gynnsamt klimat för ömsesidiga investeringar.Samarbetet skall särskilt syfta till att* främja strukturer för utbyte och spridning av information om investeringslagstiftning och investeringsmöjligheter,* utveckla, vid behov genom bilaterala avtal som främjar och skyddar investeringar och förhindrar dubbelbeskattning, en rättslig ram mellan båda parternas medlemsstater som är gynnsam för investeringar på båda parternas territorium,* utveckla enhetliga och förenklade administrativa förfaranden,* utveckla förfaranden för samriskföretag.14. MAKROEKONOMISK DIALOGMålet med samarbetet skall vara att främja informationsutbytet om makroekonomiska trender och strategier och att utbyta erfarenheter när det gäller samordning av den makroekonomiska politiken i samband med en gemensam marknad.Parterna skall sträva efter att fördjupa dialogen om makroekonomiska frågor mellan sina myndigheter, bland annat på områden såsom penningpolitik, skattepolitik, offentliga finanser och makroekonomisk stabilisering.15. ENERGISAMARBETEMålet med energisamarbetet skall vara att utarbeta och genomföra energipolitiska strategier och planering i syfte att verka för adekvat och hållbar energi till överkomliga priser, inbegripet sammankoppling av infrastrukturer, förenkling av energitransitering samt främjande av energieffektivitet och användning av förnybara resurser.16. TRANSPORTSAMARBETESamarbetet skall stödja utvecklingen av integrerade och multimodala transportsystem, bland annat en sammankopplad och driftskompatibel infrastruktur med en regional dimension. Förutom att underlätta tillgången och förbättra rörligheten skall samarbetet sörja för hållbarhet i transportsektorn.17. SAMARBETE RÖRANDE JORDBRUK, SKOGSBRUK OCH LANDSBYGDSUTVECKLINGMålet är att främja samarbetet rörande jordbruk, skogsbruk och landsbygdsutveckling i syfte att gynna diversifiering, miljövänliga metoder, hållbar ekonomisk och social utveckling och tryggad livsmedelsförsörjning. Parterna skall i detta syfte undersöka* åtgärder för miljö- och hälsoskydd, djurskydd, växtskydd och andra relaterade frågor, med beaktande av parternas gällande lagstiftning och i överensstämmelse med Världshandelsorganisationens regler och multilaterala miljööverenskommelser,* åtgärder för ett hållbart jordbruk vilka omfattar miljövänliga metoder, skogsbruk, forskning, tillgång till land, hållbar landsbygdsutveckling och tryggad livsmedelsförsörjning.18. SAMARBETE PÅ FISKEOMRÅDETSamarbetet skall syfta till att utveckla det ekonomiska och tekniska samarbetet på fiskeområdet, särskilt när det gäller hållbart utnyttjande, förvaltning och bevarande av fiskeresurserna, inbegripet bedömning av miljökonsekvenserna. Samarbetet skall också omfatta områden såsom beredningsindustrin och handelsfrämjande. Samarbetet på fiskeområdet skulle kunna leda till bilaterala fiskeavtal mellan parterna eller mellan Europeiska gemenskapen och ett eller flera centralamerikanska länder eller till multilaterala fiskeavtal mellan parterna.19. TULLSAMARBETEMålet med samarbetet på detta område skall vara att sörja för förenlighet med alla de bestämmelser som man avser att anta i samband med handel och hållbar utveckling och att uppnå förenlighet mellan de båda parternas tullsystem i syfte att underlätta handeln mellan parterna.Samarbetet skall omfatta följande:* Förenkling och harmonisering av import- och exporthandlingar på grundval av internationella normer, bland annat användning av förenklade deklarationer.* Förbättring av tullförfarandena genom metoder såsom riskbedömning, förenklade förfaranden för varors införsel och övergång till fri omsättning, beviljande av ställning som godkänd operatör, användning av elektronisk datautväxling (EDI) och automatiserade system.* Åtgärder för ökad insyn och förbättrade förfaranden för överklagande av tullmyndigheternas beslut.* System för att se till att det regelbundet hålls samråd med aktörer inom handelsområdet om import- och exportbestämmelser och förfaranden.Ett protokoll om ömsesisigt bistånd på tullområdet inom den institutionella ram som upprättas i detta avtal kan övervägas.20. SAMARBETE PÅ STATISTIKOMRÅDETHuvudmålet skall vara att anpassa statistikmetoderna så att det blir möjligt för parterna att använda varandras statistik om handel med varor och tjänster samt, allmänt sett, varandras statistik rörande alla de områden som omfattas av avtalet för vilka statistik kan upprättas.Detta samarbete skulle bland annat kunna omfatta följande: tekniskt utbyte mellan institut för statistik i Centralamerika och i Europeiska unionens medlemsstater och Eurostat, utveckling av gemensamma metoder för insamling, analys och tolkning av data samt anordnande av seminarier, arbetsgrupper eller utbildningsprogram i statistik.21. SAMARBETE RÖRANDE MILJÖ OCH BIOLOGISK MÅNGFALDMålet med samarbetet skall vara att främja miljöskyddet i syfte att uppnå hållbar utveckling. Sambandet mellan fattigdom och miljö och de miljömässiga effekterna av ekonomisk verksamhet är viktiga i detta avseende. Samarbetet skall också främja ratificeringen av och stödet till genomförandet av multilaterala miljööverenskommelser och andra internationella avtal på områden såsom klimatförändringar, biologisk mångfald, ökenspridning och hantering av kemikalier.Samarbetet skall främst syfta till att* hindra miljöförstörelsen,* främja bevarande och en hållbar förvaltning av naturresurserna (inbegripet biologisk mångfald och genetiska resurser),* utbyta information och erfarenheter om miljölagstiftning och om gemensamma miljöproblem i Europeiska unionen och Centralamerika,* stärka miljöförvaltningen på alla nivåer av den offentliga förvaltningen,* främja utbildning i miljöfrågor, bygga upp kapaciteten och öka medborgarnas delaktighet samt gynna gemensamma regionala forskningsprogram.22. SAMARBETE FÖR ATT FÖREBYGGA NATURKATASTROFERSamarbetet på detta område skall syfta till att minska utsattheten vid naturkatastrofer i den Centralamerikanska regionen genom att stärka den regionala planeringen och förmågan att förebygga katastrofer, harmonisera den rättsliga ramen och förbättra samordningen mellan institutionerna.23. SAMARBETE OM KONSUMENTSKYDDSamarbetet på detta område skall inriktas på att göra konsumentskyddsbestämmelserna i Europeiska gemenskapen och i den centralamerikanska delregionen förenliga och skall i största möjliga utsträckning omfatta följande:* Ökad överensstämmelse mellan parternas konsumentlagstiftning i syfte att undvika handelshinder.* Upprättande och utveckling av system för ömsesidigt informationsutbyte om farliga produkter samt sammankoppling av dessa system (system för snabbt informationsutbyte).* Förbättrad kapacitet för genomförande av sanitära och fytosanitära åtgärder.24. SAMARBETE OM DATASKYDDMålet med samarbetet är att parterna skall komma överens om en hög nivå av dataskydd vid behandling av personuppgifter och andra uppgifter, i enlighet med de högsta internationella normerna [1].[1]  Normer som bör beaktas:Parterna skall också komma överens om att samarbeta när det gäller skydd av personuppgifter i syfte att förbättra skyddsnivån och verka för att undanröja de hinder för det fria flödet av personuppgifter mellan parterna som uppkommer genom att uppgifterna inte erhåller tillräckligt skydd.25. SAMARBETE RÖRANDE IMMATERIELLA RÄTTIGHETERMålet med samarbetet på detta område skall vara att främja investeringar, överföring av teknik, spridning av information, kulturell och kreativ verksamhet och därmed sammanhängande ekonomisk verksamhet samt tillgång till och fördelning av fördelarna. Båda parterna skall åta sig att inom ramen för sina respektive lagar, föreskrifter och politiska strategier garantera lämpligt och effektivt skydd av immateriella rättigheter och traditionell kunskap i enlighet med de viktigaste internationella normerna och överenskommelserna, inbegripet effektiva medel för att sörja för att dessa rättigheter respekteras.26. SAMARBETE RÖRANDE OFFENTLIG UPPHANDLINGMålet med samarbetet på detta område skall vara att sörja för ömsesidiga, öppna, icke-diskriminerande och överskådliga förfaranden för offentlig och privat upphandling på alla nivåer.27. SAMARBETE RÖRANDE TURISMMålet med samarbetet på detta område skall vara att upprätta bästa metoder i syfte att sörja för en välbalanserad och hållbar utveckling av turismen i Centralamerika.28. SAMARBETE RÖRANDE GRUVDRIFTSamarbetet rörande gruvdrift, vilket skall ske med beaktande av miljöskyddsaspekter, skall främst inriktas på att* främja deltagande från företag från båda parterna när det gäller prospektering, utvinning och lönsam användning av mineraler i enlighet med båda parternas lagstiftning,* främja utbyte av information, erfarenhet och teknik avseende prospektering och utvinning,* främja expertutbyte och utföra gemensam forskning för att öka möjligheterna till teknisk utveckling,* utveckla åtgärder för att främja investeringar på detta område,* utveckla åtgärder för att sörja för integritet på miljöområdet.29. VETENSKAPLIGT OCH TEKNISKT SAMARBETEDet vetenskapliga och tekniska samarbetet skall ske i parternas ömsesidiga intresse och i enlighet med deras politiska målsättningar, särskilt vad gäller reglerna för utnyttjande av sådana immateriella rättigheter som härrör från forskningsverksamhet. Målen för samarbetet skall vara att* utbyta vetenskaplig och teknisk information och erfarenhet på regional nivå, särskilt när det gäller genomförande av strategier och program,* främja utveckling av mänskliga resurser,* främja förbindelserna mellan parternas forskarsamfund,* uppmuntra båda parternas företagssektorer att delta i det vetenskapliga och tekniska samarbetet, särskilt när det gäller att främja innovationer,* främja överföring av innovationer och teknik mellan parterna, bland annat miljövänlig teknik.Deltagande från institut för högre utbildning, forskningscentrum och produktionssektorer, särskilt små och medelstora företag, från båda parterna skall uppmuntras.Parterna skall främja Centralamerikas deltagande i gemenskapens tekniska program och utvecklingsprogram i enlighet med gemenskapens regler för deltagande av organ från tredje land.30. SAMARBETE RÖRANDE INFORMATIONSSAMHÄLLET, INFORMATIONSTEKNIK OCH TELEKOMMUNIKATIONInformationsteknik och kommunikation är nyckelsektorer i det moderna samhället och av avgörande betydelse för den ekonomiska och sociala utvecklingen liksom för en harmonisk övergång till informationssamhället.Samarbetet på detta område skall syfta till följande:* En dialog om informationssamhällets alla aspekter.* En dialog om lagstiftningen och politiken kring informationsteknik och kommunikation, bland annat standarder.* Utbyte av information om standarder, bedömning av överensstämmelse och typgodkännande.* Spridning av ny informations- och kommunikationsteknik.* Gemensamma forskningsprojekt rörande informations- och kommunikationsteknik och pilotprojekt rörande dess tillämpning i informationssamhället.* Samtrafikförmåga och driftskompatibilitet beträffande telematiknätverk och telematiktjänster.* Ömsesidig tillgång till databaser.* Utbyte och utbildning av specialister.31. UTBILDNINGSSAMARBETEMålet med samarbetet på detta område skall vara att undersöka hur utbildning och yrkesutbildning skall kunna förbättras väsentligt. I detta syfte skall särskild uppmärksamhet ägnas ungdomars, kvinnors och äldre medborgares tillgång till utbildning, inbegripet teknisk utbildning, högre utbildning och yrkesutbildning. Särskild uppmärksamhet skall i detta sammanhang också ägnas utvecklingsmålen i millenniedeklarationen.För att höja kompetensnivån hos högre tjänstemän skall parterna fördjupa sitt samarbete rörande utbildning och yrkesutbildning och främja samarbete mellan universitet och mellan företag.Särskild uppmärksamhet skall ägnas decentraliserade åtgärder och program (ALFA, URBAL m.fl.) som gör det möjligt att knyta fasta band mellan specialiserade institutioner i gemenskapen och i Centralamerika och därmed främja samordning och utbyte av erfarenheter och tekniska resurser.32. SAMARBETE PÅ DET AUDIOVISUELLA OMRÅDETMålet med samarbetet skall vara att främja samarbetet på det audiovisuella området och i mediebranschen, i allmänhet genom gemensamma initiativ i fråga om utbildning samt utveckling, produktion och distribution på det audiovisuella området.33. KULTURELLT SAMARBETEMed tanke på de mycket starka kulturella banden mellan EU och Centralamerika bör samarbetet på detta område och kontakterna mellan aktörerna inom kulturlivet i regionerna öka.Syftet med detta samarbete skall vara att främja det kulturella samarbetet mellan gemenskapen och Centralamerika, varvid samverkan med medlemsstaternas bilaterala samarbete skall beaktas och främjas.Samarbetet skulle kunna omfatta samtliga kulturella områden, bland annat följande:* Översättning av skönlitteratur.* Bevarande och restaurering av det nationella kulturarvet.* Kulturella evenemang.* Främjande av den lokala kulturen.* Utbytesprogram för ungdomar.34. SAMARBETE RÖRANDE HÄLSO- OCH SJUKVÅRD, AIDS OCH BEFOLKNINGSFRÅGORMålet med samarbetet på hälso- och sjukvårdsområdet skall vara att stödja sektorsinriktade reformer som syftar till att göra hälso- och sjukvården rättvis och mer gynnsam för de fattiga och att finansiera system som ökar de fattigas tillgång till hälso- och sjukvård.För förebyggande åtgärder i primärstadiet krävs också delaktighet från andra sektorer, t.ex. utbildning samt vatten och sanitära frågor. För att utvecklingsmålen i millenniedeklarationen skall kunna uppnås skall kommissionen ytterligare stärka partnerskapen och utvidga dem till att omfatta även områden utanför det grundläggande hälso- och sjukvårdsområdet, särskilt i syfte att bekämpa aids, malaria och tuberkulos. Det krävs även partnerskap med det civila samhället, med icke-statliga organisationer och med den privata sektorn för att med beaktande av genusfrågor ta itu med frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och sexuella rättigheter och för att upplysa ungdomar i syfte att förhindra sexuellt överförbara sjukdomar och oönskade graviditeter.35. SAMARBETE RÖRANDE SOCIALA FRÅGORMålet med detta samarbete skall vara att främja deltagande från arbetsmarknadens parter i en dialog om levnads- och arbetsförhållanden, socialt skydd och integrering i samhället. Särskild hänsyn skall tas till behovet av att undvika diskriminerande behandling av medborgare i centralamerikanska länder och Europeiska unionen som är lagligen bosatta på den andra partens territorium.Parterna skall lägga särskild vikt vid betydelsen av social utveckling, som måste gå hand i hand med den ekonomiska utvecklingen. De skall ge prioritet åt att främja de grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet som fastställts i Internationella arbetsorganisationens konventioner, de så kallade grundläggande arbetsnormerna.Parterna kan samarbeta i alla frågor av gemensamt intresse som omfattas av de ovan nämnda områdena.Åtgärderna kan samordnas med åtgärder som vidtas av medlemsstaterna eller behöriga internationella organisationer.Där så är nödvändigt skall företrädarna för Europeiska gemenskapen och Centralamerika i enlighet med sina interna förfaranden samordna denna dialog med Ekonomiska och sociala kommittén och dess centralamerikanska motsvarighet.36. DET CIVILA SAMHÄLLETS DELAKTIGHET I SAMARBETETParterna erkänner det civila samhällets roll och potentiella bidrag till samarbetsprocessen och skall främja en effektiv dialog med det civila samhället.Med förbehåll för respektive parts rättsliga och administrativa bestämmelser kan det civila samhället* inbegripas i beslutsprocessen på nationell nivå i enlighet med de demokratiska principerna,* informeras om och delta i samråd om utvecklings- och samarbetsstrategier och sektorspolitik, särskilt på de områden som berör det, bland annat i alla stadier av utvecklingsprocessen,* tilldelas finansiella medel - i den mån parternas interna regler tillåter - och stöd till kapacitetsuppbyggande på viktiga områden,* delta i genomförandet av samarbetsprogram på de områden som berör dem.37. SAMARBETE RÖRANDE GENUSFRÅGORSamarbetet skall bidra till att stärka strategier och program som syftar till att män och kvinnor i större utsträckning skall kunna delta på lika villkor och i lika hög grad i alla delar av det politiska, ekonomiska, sociala och kulturella livet, om nödvändigt genom att det vidtas åtgärder till stöd för kvinnor. Samarbetet skall också bidra till att ge kvinnor bättre tillgång till de medel som krävs för att de till fullo skall kunna åtnjuta sina grundläggande rättigheter.38. SAMARBETE RÖRANDE URSPRUNGSBEFOLKNINGARSyftet med detta samarbete är att bidra till att upprätta och utveckla partnerskap med ursprungsbefolkningar inom ramen för målen att utrota fattigdomen, uppnå en hållbar utveckling av naturresurserna samt verka för respekt för de mänskliga rättigheterna och demokratin.Utöver att systematiskt ta hänsyn till ursprungsbefolkningarnas situation på samtliga nivåer av utvecklingssamarbetet skall parterna ha som mål att införliva ursprungsbefolkningarnas särskilda situation vid utformningen av politiken på olika områden och stärka förmågan hos de organisationer som företräder ursprungsbefolkningar i syfte att öka utvecklingssamarbetets positiva inverkan på ursprungsbefolkningar.39. SAMARBETE RÖRANDE BEFOLKNINGSGRUPPER SOM TVINGATS LÄMNA SIN HEMBYGD OCH DEMOBILISERADE SOLDATERSamarbetet till stöd för befolkningsgrupper som tvingats lämna sin hembygd och för demobiliserade soldater skall syfta till att tillgodose deras viktigaste behov från och med den tidpunkt då det humanitära biståndet upphör till dess att en mer långsiktig lösning antas rörande deras ställning. Detta samarbete kan bland annat omfatta följande verksamhet:* Självförsörjande och återintegrering i den socioekonomiska strukturen av befolkningsgrupper som tvingats lämna sin hembygd och av demobiliserade soldater.* Bistånd till de lokala mottagarsamfunden och de områden dit dessa personer återvänder för att underlätta att de som tvingats lämna sin hembygd tas emot och integreras.* Stöd till dessa befolkningsgrupper att, om omständigheterna tillåter, frivilligt återvända till och bosätta sig i hemlandet eller i tredje land.* Insatser i syfte att hjälpa personer att återfå sina ägodelar och sin äganderätt och bistånd med juridisk uppgörelse i fall av kränkningar av de berörda befolkningsgruppernas mänskliga rättigheter.* Stärkande av den institutionella kapaciteten i länder som brottas med dessa problem.40. SAMARBETE RÖRANDE BEKÄMPNING AV NARKOTIKA OCH DÄREMD SAMMANHÖRANDE ORGANISERAD BROTTSLIGHETMålet med samarbetet på detta område skall vara att samordna och öka de gemensamma ansträngningarna för att förhindra och minska tillverkningen och förbrukningen av och handeln med narkotika. Parterna skall samarbeta för att förhindra att deras finansiella system används för att tvätta intäkter från brottslig verksamhet i allmänhet och handel med narkotika i synnerhet. Parterna skall sträva efter att bekämpa organiserad brottslighet som hör samman med denna olagliga handel, bland annat genom internationella organisationer och organ.Samarbetet på detta område skall särskilt resultera i följande:* Program för att förebygga narkotikamissbruk.* Program för att utbilda, behandla och rehabilitera narkotikamissbrukare.* Projekt för att harmonisera lagstiftningen och insatserna på detta område i Centralamerika.* Gemensamma forskningsprogram.* Åtgärder och samarbete för att uppmuntra alternativ utveckling.* Åtgärder, likvärdiga med de åtgärder som antagits av Europeiska gemenskapen och de behöriga internationella organen, för att kontrollera handeln med prekursorer och andra viktiga produkter.41. SAMARBETE NÄR DET GÄLLER PENNINGTVÄTT OCH DÄRMED SAMMANHÖRANDE BROTTSLIGHETMålet med detta samarbete är att parterna skall hindra att deras finansiella system används för att tvätta intäkter från brottslig verksamhet i allmänhet och olaglig handel med narkotika i synnerhet.Samarbetet skall omfatta administrativt och tekniskt bistånd till utveckling och genomförande av föreskrifter och sörja för att det finns lämpliga normer och strukturer som fungerar effektivt. Samarbetet skall framför allt möjliggöra utbyte av information och antagande av lämpliga regler om bekämpning av penningtvätt som motsvarar de regler som antagits av Europeiska unionen och de internationella organ som är verksamma på detta område, såsom Finansiella aktionsgruppen mot penningtvätt (FATF). Samarbete på regional nivå i Centralamerika skall uppmuntras.42. SAMARBETE RÖRANDE OLAGLIG MIGRATION (standardklausul)A. Europeiska gemenskapen och staterna [XXX] är ense om att samarbeta i syfte att förhindra och kontrollera olaglig invandring. För detta ändamål skall följande gälla:* Staterna [XXX] samtycker till att på begäran av den berörda EU-medlemsstaten och utan ytterligare formaliteter återta medborgare som olagligen befinner sig på en EU-medlemsstats territorium.* Varje medlemsstat i Europeiska unionen samtycker till att på begäran av staterna [XXX] och utan ytterligare formaliteter återta medborgare, enligt gemenskapens definition, som olagligen befinner sig på staterna [XXX] territorium.Europeiska unionens medlemsstater och staterna [XXX] skall förse sina medborgare med de identitetshandlingar som krävs för detta.B. Parterna är överens om att på begäran ingå ett avtal mellan staterna [XXX] (var och en för sig eller som grupp) och Europeiska gemenskapen som reglerar de särskilda skyldigheter som staterna [XXX] och Europeiska unionens medlemsstater har i fråga om återtagande, inbegripet en skyldighet att återta andra länders medborgare samt statslösa personer.C. I avvaktan på att det avtal med gemenskapen som avses i artikel B ingås samtycker staterna [XXX] till att på begäran av en medlemsstat ingå sådana bilaterala avtal med enskilda medlemsstater i Europeiska unionen som reglerar särskilda skyldigheter i fråga om återtagande mellan staterna [XXX] och den berörda medlemsstaten, inbegripet en skyldighet att återta andra länders medborgare samt statslösa personer.D. Parterna skall inom ramen för den politiska dialogen eller den gemensamma kommittén undersöka vilka andra gemensamma insatser som kan göras för att förhindra och kontrollera olaglig invandring.43. GEMENSAM HANTERING AV MIGRATIONSSTRÖMMARI de åtgärder som vidtas på kort till medellång sikt för att hantera migrationsströmmarna skall lika stort utrymme ges å ena sidan åt en politik för integration av invandrare som är lagligen etablerade, å andra sidan åt en asylpolitik som respekterar de internationella konventionerna, särskilt 1951 års Genèvekonvention. Åtgärderna bör dessutom bidra till en beslutsam kamp mot olaglig invandring och mot misshandel av människor (slutsatserna från Sevilla).44. SAMARBETE FÖR ATT MOTVERKA TERRORISMParterna bekräftar åter vikten av att bekämpa terrorism och samtycker till att i enlighet med de internationella konventionerna, relevanta FN-resolutioner och parternas respektive lagstiftning samarbeta för att förhindra terrorism. De skall göra detta särskilt* inom ramen för ett fullständigt genomförande av Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1373 och andra relevanta FN-resolutioner, internationella konventioner och instrument,* genom utbyte av information om terroristgrupper och deras stödnätverk i enlighet med internationell och nationell rätt, och* genom utbyte av åsikter om medel och metoder för att motverka terrorism, även vad beträffar teknik och utbildning, och genom utbyte av erfarenheter i fråga om att förhindra terrorism.AVDELNING IVALLMÄNNA BESTÄMMELSER1. MedelFör att underlätta genomförandet av de samarbetsmål som anges i detta avtal förpliktar sig parterna att inom ramen för sina möjligheter och sina respektive system bistå med lämpliga resurser för deras genomförande, däribland finansiella resurser.Beroende på de resultat som uppnås kan parterna uppmana Europeiska investeringsbanken att intensifiera sin verksamhet i Centralamerika i enlighet med sina egna förfaranden och finansiella kriterier.Centralamerika och dess medlemsstater skall bevilja experter från Europeiska gemenskapen lättnader och garantier och skall bevilja befrielse från skatt vid import i samband med samarbetsverksamhet.2. Klausul om framtida utvecklingInga samarbetsmöjligheter skall dömas ut i förväg. Parterna skulle kunna använda den gemensamma kommittén för att utforska de praktiska möjligheterna för samarbete av ömsesidigt intresse.AVDELNING VINSTITUTIONELL RAMDet skall upprättas en gemensam kommitté som, på hög tjänstemannanivå, skall sammanträda växelvis i Europeiska unionen och i Centralamerika. Den gemensamma kommittén skall svara för det allmänna genomförandet av avtalet och särskilt för alla frågor som rör de ekonomiska förbindelserna mellan parterna, inbegripet med enskilda medlemsstater i Centralamerika. Parterna skall turas om att inneha ordförandeskapet i denna kommitté.Det skall upprättas en gemensam rådgivande kommitté som skall bistå den gemensamma kommittén i arbetet med att främja en dialog med ekonomiska och sociala organisationer i det civila samhället.AVDELNING VISLUTBESTÄMMELSERA. Avtalet skall innehålla en artikel med följande innehåll:(1) Ingenting i detta avtal och inte heller bestämmelser som antas inom ramen för detta avtal får hindra parterna från att, i enlighet med skatteregler i avtal om undvikande av dubbelbeskattning, andra skatteöverenskommelser eller inhemsk skattelagstiftning, anta eller genomdriva åtgärder som syftar till att förhindra skatteplanering eller skattesmitning.(2) Ingenting i detta avtal och inte heller bestämmelser som antas inom ramen för detta avtal får hindra medlemsstaterna eller de centralamerikanska staterna från att vid tillämpningen av relevanta bestämmelser i sin skattelagstiftning skilja mellan skattebetalare vilkas situationer inte är identiska, särskilt såvitt avser hemvist eller den plats där deras kapital är investerat.B. Avtalet skall innehålla en klausul om underlåtenhet att verkställa avtalet.C. Giltighetstid och ikraftträdande- Avtalet skall gälla på obestämd tid.- Avtalet skall träda i kraft den första dagen i den månad som följer på den månad i vilken parterna har underrättat varandra om att de förfaranden som krävs för avtalets ikraftträdande har slutförts.- De bestämmelser i avtalet om politisk dialog och samarbete vilka faller inom Europeiska gemenskapens behörighetsområde skall i enlighet med artikel 300.1 i EG-fördraget tillämpas provisoriskt eller bli föremål för ett interimsavtal mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Centralamerika och dess medlemsstater, å andra sidan. Interimsavtalet skall gälla fram till den dag då detta avtal om politisk dialog och samarbete träder i kraft.D. Detta avtal skall från och med den dag då det träder i kraft ersätta 1993 års ramavtal för samarbete.E. Avtalet skall innehålla en bestämmelse om att generalsekreteraren för Europeiska unionens råd skall vara depositarie för avtalet.F. För tillämpningen av avtalet skall med "parterna" avses gemenskapen eller dess medlemsstater eller gemenskapen och dess medlemsstater, inom deras respektive behörighetsområden, å ena sidan, och de centralamerikanska republikerna Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua och Panama, inom deras respektive behörighetsområden, å andra sidan. Avtalet skall tillämpas på åtgärder vidtagna av alla statliga, regionala och lokala myndigheter inom parternas territorier [2].[2]  De bestämmelser i detta avtal som faller inom räckvidden för del III avdelning IV i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen binder Förenade kungariket och Irland som separata avtalsslutande parter och inte som en del av Europeiska gemenskapen, till dess att Förenade kungariket eller Irland (alltefter omständigheterna) meddelar Centralamerika att landet har blivit bundet som en del av Europeiska gemenskapen, i enlighet med protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, vilket bifogas Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Samma sak gäller för Danmark, i enlighet med protokollet om Danmarks ställning, vilket bifogas dessa fördrag.G. Framtida utvecklingParterna kan gemensamt komma överens om att i enlighet med deras respektive lagstiftning utvidga detta avtal i syfte att bredda och komplettera dess räckvidd genom att ingå avtal rörande särskilda sektorer eller verksamheter mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits under avtalets genomförande.Varje part kan beträffande genomförandet av detta avtal framföra förslag om att utvidga samarbetet på alla områden, med beaktande av de erfarenheter som vunnits under avtalets genomförande.


title: Rådets rekommendation av den 8 juli 2014 om Förenade kungarikets nationella reformprogram 2014, med avgivande av rådets yttrande om Förenade kungarikets konvergensprogram 2014

text:
               29.7.2014

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 247/136

         RÅDETS REKOMMENDATION
   av den 8 juli 2014
   om Förenade kungarikets nationella reformprogram 2014, med avgivande av rådets yttrande om Förenade kungarikets konvergensprogram 2014
   2014/C 247/26
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.2,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1;
   med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,
   med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,
   med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,
   med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,
   med beaktande av yttrandet från ekonomiska och finansiella kommittén,
   med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,
   med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och
   av följande skäl:

               (1)

               Den 26 mars 2010 godkände Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för tillväxt och sysselsättning, Europa 2020, som bygger på en ökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa.

               (2)

               Den 13 juli 2010 antog rådet på grundval av kommissionens förslag en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

               (3)

               Den 29 juni 2012 beslutade medlemsstaternas stats- och regeringschefer om en tillväxt- och sysselsättningspakt, som ger ett enhetligt ramverk för insatser på nationell nivå, EU-nivå och euroområdesnivå med hjälp av alla tänkbara medel, instrument och politiska åtgärder. De beslutade om insatser som ska utföras på medlemsstatsnivå och uttryckte i synnerhet sitt helhjärtade åtagande att uppnå målen i Europa 2020-strategin och genomföra de landsspecifika rekommendationerna.

               (4)

               Den 9 juli 2013 antog rådet en rekommendation (4) om Förenade kungarikets nationella reformprogram 2013 och avgav ett yttrande om Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram för 2012–2013 till 2017–2018.

               (5)

               Den 13 november 2013 antog kommissionen den årliga tillväxtöversikten, som markerar inledningen av 2014 års europeiska planeringstermin för samordning av den ekonomiska politiken. Den 13 november 2013 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om varningsmekanismen, i vilken Förenade kungariket identifierades som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

               (6)

               Den 20 december 2013 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, finanspolitisk konsolidering och tillväxtfrämjande åtgärder. Det betonade behovet av att eftersträva differentierad och tillväxtfrämjande konsolidering av de offentliga finanserna, återställa normala lånevillkor i ekonomin, främja tillväxt och konkurrenskraft, bekämpa arbetslöshet och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen.

               (7)

               Den 5 mars 2014 offentliggjorde kommissionen resultaten av sin fördjupade granskning av Förenade kungariket, i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Förenade kungariket fortfarande har makroekonomiska obalanser som kräver övervakning och politiska åtgärder. Det är särskilt viktigt att man fortsätter att uppmärksamma utvecklingen av hushållens skuldsättning, kopplad till de höga bolånenivåerna och bostadsmarknadens strukturella särdrag, liksom den ogynnsamma utvecklingen vad gäller exportmarknadsandelar. Riskerna i bostadssektorn är kopplade till ett fortsatt strukturellt för lågt utbud av bostäder, inneboende utbudsbegränsningar, särskilt i London, och en relativt långsam utveckling av utbudet trots ökad efterfrågan fortsätter att driva upp bostadspriserna, särskilt i London och sydöstra England, och detta leder även till att köparna tar stora bostadslån. Den minskande exportmarknadsandelen medför sannolikt inga risker på kort sikt, men tyder på att det finns strukturella problem, särskilt med tanke på det aktuella underskottet i bytesbalansen. Dessa strukturella problem är kopplade till kompetensglapp och brister i infrastrukturen. När det gäller de offentliga finanserna förväntas Förenade kungariket inte klara den tidsfrist för korrigering av det alltför stora underskottet som rådet fastställt och den genomsnittliga årliga finanspolitiska insatsen understiger rekommendationen.

               (8)

               Den 30 april 2014 lade Förenade kungariket fram sitt nationella reformprogram 2014 och sitt konvergensprogram 2014. För att beakta deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt.

               (9)

               I enlighet med artikel 4 i protokollet (nr 15) om vissa bestämmelser angående Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland ska inte skyldigheten enligt artikel 126.1 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att undvika alltför stora underskott, tillämpas på Förenade kungariket. I artikel 5 i protokollet fastställs att Förenade kungariket ska bemöda sig om att undvika ett alltför stort underskott. Den 8 juli 2008 beslöt rådet, i enlighet med artikel 104.6 i fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen, att det föreligger ett alltför stort underskott i Förenade kungariket.

               (10)

               Syftet med den finanspolitiska strategin i konvergensprogrammet 2014 är att uppnå ett konjunkturrensat nuvarande budgetsaldo vid utgången av en fortlöpande femårsperiod; den innevarande perioden löper ut 2018–2019. Konvergensprogrammet saknar det medelfristiga budgetmål som föreskrivs i stabilitets- och tillväxtpakten. Det offentliga underskottet beräknas vara 5,0 % av BNP 2014–2015, dvs en minskning från det högsta värdet 11,4 % av BNP 2009–2010. Detta stämmer inte överens med den tidsfrist som rådet fastställt för att korrigera det alltför stora underskottet. Enligt konvergensprogrammet ska det alltför stora underskottet korrigeras och minska till 2,4 % av BNP 2016–2017, alltså två år efter den tidsfrist som rådet fastställt. Konvergensprogrammet innebär att det (omräknade) strukturella underskottet i de offentliga finanserna kommer att förbättras med 0,3 procentenheter till 4,4 % av BNP fram till budgetåret 2014–2015. Budgetplanerna är inte tillräckliga för att man ska kunna uppnå den rekommenderade årliga genomsnittliga finanspolitiska insats som krävs för att korrigera det alltför stora underskottet. I programmet förutspås därefter en årlig förbättring av det (omräknade) strukturella saldot med 0,8 procentenheter under 2015–2016 och 1,3 procentenheter under 2016–2017. Sammantaget är konvergensprogrammet bara delvis i linje med kraven i stabilitets- och tillväxtpakten.

               (11)

               Konsolideringsarbetet har hittills främst gjorts genom nedskärningar av utgifter, och därför kan man överväga hur en breddning av skattebasen skulle kunna bidra till inkomstsidan i budgeten. Förenade kungariket har redan betydande uteblivna skatteintäkter, särskilt när det gäller indirekta skatter. Enligt konvergensprogrammet beräknas skuldkvoten öka till 93,1 % av BNP under budgetåret 2015–2016 för att därefter under 2018–2019 minska till 86,6 %. Förenade kungarikets makroekonomiska scenario som ligger till grund för konvergensprogrammets prognoser är rimligt. De potentiella riskerna i budgetprognoserna hänger samman med att tillväxten är lägre än förväntat på grund av en svag löneutveckling som håller tillbaka den privata konsumtionen samt osäkerhet som hämmar investeringarna. Prognoserna är dock i linje med kommissionens vårprognos 2014, som inte heller visar på att det alltför stora underskottet kommer att korrigeras före den tidsfrist som rådet fastställt. På grundval av kommissionens prognos kommer den (omräknade) ändringen av det strukturella saldot under 2010–2014 att årligen ligga i genomsnitt 0,6 % av BNP under rekommendationen och målet förväntas inte heller uppnås 2015. På grundval av bedömningen av konvergensprogrammet och kommissionens prognos, i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1466/97, anser rådet att det behövs ytterligare åtgärder för att Förenade kungariket ska kunna följa rekommendationen enligt förfarandet för alltför stora underskott.

               (12)

               Förenade kungariket har vidtagit åtgärder på både efterfrågesidan och utbudssidan av bostadsmarknaden. Antalet nya fastigheter har visserligen ökat, men är fortfarande lågt och kan inte alls tillgodose efterfrågan. Detta har tillsammans med låga räntor och lättare tillgång till hypotekslån (t.ex. lägre krav vad gäller lånets förhållande till inkomsten) lett till stigande fastighetspriser i vissa delar av Förenade kungariket, särskilt i London. Bristen på bostäder har länge varit ett strukturellt fenomen och problemet kommer sannolikt att förvärras på medellång sikt. Det krävs insatser för att öka bostadsutbudet ytterligare genom lämpliga incitament på lokal nivå. Myndigheterna bör fortsätta att följa bostadspriserna och bolåneskuldsättningen och vara redo att sätta in lämpliga åtgärder, vid behov även genom att anpassa lånegarantiprogrammet Help to Buy 2. Det finns ett behov av att öka insynen i hur den finanspolitiska kommittén använder makroekonomisk tillsyn inom bostadssektorn och effekterna av denna tillsyn, för att få bukt med problemen med kraftigt ökade bostadspriser och ökad bolåneskuldsättning. Man bör överväga reformer av beskattningen av mark och fast egendom för att få bukt med snedvridningar på bostadsmarknaden.

               (13)

               Förenade kungariket vidtar fortsatta åtgärder för att hantera problemen med arbetslöshet och undersysselsättning samt de särskilda problem som rör ungdomsarbetslöshet. Man står inför betydande utmaningar när det gäller att utrusta unga människor med den kompetens och den arbetslivserfarenhet som krävs på arbetsmarknaden och att öka utbudet av lärlingsplatser. Detta kan förklara varför färre än väntat utnyttjar de lönesubventioner som ungdomskontraktet ger. Ett problem på arbetsmarknaden är bristande matchning mellan utbud och efterfrågan på kompetens, och myndigheterna satsar på omskolning för att minska arbetslösheten och åtgärda bristen på arbetstagare med högt yrkeskunnande och tekniska färdigheter av hög kvalitet. Man har också försökt förbättra lärlingsprogrammens kvalitet, men här behövs ytterligare insatser. Kvalificeringssystemen är också komplexa och behöver effektiviseras för att bana väg för ett allmänt erkännande och ett större engagemang från arbetsgivarnas sida.

               (14)

               Myndigheterna försöker åtgärda problemet med svaga incitament för arbete, särskilt för bidragstagare, genom att införa ett enhetsbidrag (Universal Credit) som gör det möjligt för arbetssökande att behålla mer av sina bidragsförmåner när de börjar arbeta. Enhetsbidraget skulle kunna få en positiv effekt på sysselsättningen, men det beror i hög grad på om det genomförs effektivt, om stödtjänster erbjuds och om det samordnas med övriga förmåner. Satsningen på att få in människor på arbetsmarknaden igen har gjort att den årliga justeringen av många förmåner och skattekrediter för personer i arbetsför ålder har begränsats till 1 % per år fram till 2016.

               (15)

               Förenade kungariket fortsätter att vidta åtgärder för att öka sysselsättningsgraden bland föräldrar genom att förbättra tillgången till barnomsorg av hög kvalitet till rimlig kostnad. Man arbetar vidare med att införa system som gör barnomsorgen överkomlig för både deltids- och heltidsarbetande föräldrar, med hänsyn till deras olika inkomstnivåer. Barnomsorgskostnaderna är dock bland de högsta i EU och detta är fortfarande ett problem, särskilt för den andra försörjaren i ett hushåll och för ensamstående föräldrar.

               (16)

               När det gäller tillgång till finansiering har förhållandena på kreditmarknaden förbättrats under 2013, men kredittillväxten är fortfarande svag och det är ännu för tidigt att säga om den förda politiken får avsedd verkan. Det finns fortfarande särskilda svårigheter för små och medelstora företag när det gäller att få tillgång till kredit. Stora företag kan finansiera sig själva direkt på grossistmarknaden och dra nytta av den välutvecklade brittiska marknaden för finansiella tjänster, medan små och medelstora företag till största delen måste vända sig till banker för att få tillgång till extern finansiering. Framsteg har gjorts i fråga om förra årets rekommendation om konkurrens i banksektorn genom inrättande av att nya banker som utmanar de etablerade aktörerna (t.ex. TSB som dock ännu inte är helt oberoende).

               (17)

               I december 2013 publicerade Förenade kungariket en uppdaterad nationell infrastrukturplan med en långsiktig strategi för planering, mobilisering av medel för samt finansiering och leverans av infrastruktur. I planen fastställs en rad framåtsyftande kapitalinvesteringar fram till 2020 och därefter, på totalt 375 miljarder pund (ca 460 miljarder euro). En stor del av budgeten (340 miljarder pund, dvs. ca 420 miljarder euro) avser investeringar i energi- och transportsektorn. Omkring tre fjärdedelar av medlen beräknas komma från privata källor, medan resten är offentligt finansierade. Planen är ett bra initiativ, men frågetecken kvarstår om inslaget av finansiering från den privata sektorn, om huruvida regleringsramen är förutsebar och om byggnadslov kan fås tillräckligt snabbt. Det behövs strikta mekanismer för att minska riskerna i samband med finansiering och genomförande och samtidigt skapa insyn i beräknade och faktiska utgifter för infrastrukturprojekt.

               (18)

               Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen gjort en omfattande analys av Förenade kungarikets ekonomiska politik. Den har bedömt det nationella reformprogrammet och konvergensprogrammet. Kommissionen har beaktat inte bara programmens relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Förenade kungariket utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–6 nedan.

               (19)

               Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat Förenade kungarikets konvergensprogram, och dess yttrande (5) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

               (20)

               Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet och konvergensprogrammet. Dess rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 2, 3, 5 och 6 nedan.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Förenade kungariket att under perioden 2014–2015 vidta följande åtgärder:

               1.

               Förstärka budgetstrategin och sträva efter en hållbar korrigering av det alltför stora underskottet i linje med rådets rekommendation enligt förfarandet för alltför stora underskott. Följa en differentierad, tillväxtfrämjande strategi för finanspolitisk åtstramning genom att prioritera investeringar. För att underlätta budgetkonsolideringen bör man överväga att öka intäkterna genom att bredda skattebasen. Åtgärda ”flaskhalsar” i infrastrukturen, kompetensglapp och tillgång till finansiering för små och medelstora företag för att öka tillväxten i exporten av både varor och tjänster.

               2.

               Öka insynen i hur Bank of Englands finanspolitiska kommitté använder makroekonomisk tillsyn inom bostadssektorn och effekterna av denna tillsyn. Vidta lämpliga åtgärder för att motverka de snabbt stigande bostadspriserna i områden som står för en betydande del av den ekonomiska tillväxten i Förenade kungariket, särskilt London, exempelvis genom att justera Help to Buy 2-programmet och mildra de risker som hänger samman med hög bolåneskuldsättning. Övervaka Help to Buy 2-programmet och vid behov anpassa det. Man bör överväga reformer av beskattningen av mark och fast egendom, inklusive åtgärder för omvärdering av fast egendom, för att få bukt med snedvridningar på bostadsmarknaden. Fortsätta insatserna för att öka utbudet på bostäder.

               3.

               Hålla fast vid åtagandet om ungdomskontraktet, särskilt genom att stärka färdigheter som motsvarar arbetsgivarnas behov. Skapa ett engagemang hos arbetsgivarna genom att fokusera på att åtgärda kompetensglapp genom att utrusta människor med mer avancerad kompetens och främja lärlingsutbildning. Minska andelen unga med svaga grundläggande färdigheter.

               4.

               Fortsätta insatserna för att minska barnfattigdom i låginkomsthushåll genom att se till att enhetsbidraget (Universal Credit) och andra välfärdsreformer ger tillräckliga förmåner med tydliga incitament till arbete samt tillhandahåller stödtjänster. Förbättra tillgången till god barnomsorg till rimlig kostnad.

               5.

               Fortsätta arbetet för att förbättra de små och medelstora företagens tillgång till bankfinansiering och annan finansiering. Se till att The Business Bank fungerar effektivt och stödja inrättande av nya banker som utmanar de etablerade aktörerna.

               6.

               Följa upp den nationella infrastrukturplanen genom att öka förutsägbarheten i planeringsprocessen och skapa klarhet kring finansieringsåtaganden. Säkerställa öppenhet och ansvarsskyldighet genom att tillhandahålla konsekvent och aktuell information om genomförandet av planen.

      Utfärdad i Bryssel den 8 juli 2014.

            På rådets vägnar

         P.C. PADOAN

            Ordförande

      (1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Upprätthålls för 2014 genom rådets beslut 2014/322/EU av den 6 maj 2014 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik för 2014 (EUT L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  EUT C 217, 30.7.2013, s. 93.

      (5)  Enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1466/97.