title: Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Lettlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

text:
               3.9.2019

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 297/52

      KOMMISSIONENS REKOMMENDATION
      av den 18 juni 2019
      om Lettlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030
      (2019/C 297/14)
      EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

                  (2)

                  Lettland lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 28 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras.

                  (3)

                  Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Lettlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

                  (4)

                  Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

                  (5)

                  Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin integrerade nationella energi- och klimatplan.

                  (6)

                  Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier.

                  (7)

                  När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

                  (8)

                  Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

                  (9)

                  Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Lettland 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Lettland (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

                  (10)

                  I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

                  (11)

                  I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

                  (12)

                  Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

                  (13)

                  I den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen bör Lettland beakta kopplingarna mellan styrmedlen, särskilt synergierna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre marknaden” och principen om ”energieffektivitet först”. Detta bör göras genom att förklara hur energieffektiviteten bidrar till 1) ett kostnadseffektivt uppnående av de nationella målen rörande en konkurrenskraftig koldioxidsnål ekonomi, 2) en trygg energiförsörjning och 3) energifattigdom. En annan koppling som bör beaktas är användningen av biomassa för energiändamål och inverkan på de redovisade utsläppen och upptagen från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk. På samma sätt måste målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. Klimatförändringarnas inverkan på energisektorn skulle också kunna beaktas.

                  (14)

                  Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle bli bättre om man lade fram en övergripande analys av den ställning som sektorn för koldioxidsnål teknik för närvarande har på den globala marknaden. I samband med denna analys skulle man kunna belysa områden av stark konkurrenskraft och potentiella utmaningar samt ange mätbara mål för framtiden och styrmedel och åtgärder som kan användas för att uppnå dessa, med lämpliga kopplingar till näringslivs- och industripolitiken. Den skulle även gynnas av en bättre samverkan med den cirkulära ekonomin, med betoning på potentialen att minska växthusgasutsläppen.

                  (15)

                  Till grund för kommissionens rekommendationer till Lettland ligger en bedömning av Lettlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS LETTLAND ATT GÖRA FÖLJANDE:

                  1.

                  Vidareutveckla sin strategi för att uppnå sitt växthusgasmål för 2030 på - 6 % jämfört med 2005 för sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. Detta inbegriper att i större detalj fastställa de nödvändiga stegen för att genomföra de beskrivna styrmedlen och att analysera den roll som spelas av sektorn för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk på grundval av bokföringsreglerna enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 (8).

                  2.

                  Betydligt höja ambitionsnivån för 2030 så att man uppnår en andel förnybar energi på minst 50 % som Lettlands bidrag till unionens mål för förnybar energi för 2030, i enlighet med vad som beräknats med formeln i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999. Inkludera en vägledande utvecklingsbana i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999 i enlighet med den andelen, med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att kollektivt uppnå det målet. Lägga fram detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (9), och göra det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Se till att det mål för förnybar energi för 2020 som fastställs i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (10) uppfylls fullt ut och bibehålls som ett referensvärde från 2021 och framåt, och förklara hur man tänker uppnå och bibehålla denna andel som referensvärde. Lägga fram detaljerade åtgärder som gör att man kan uppnå det vägledande målet i värme- och kylsektorn, inklusive målet i artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 och transportmålet i artikel 25 i samma direktiv. Tillhandahålla ytterligare uppgifter om de stödjande ramarna för egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi jämte åtgärder, i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001.

                  3.

                  Höja ambitionsnivån, i synnerhet när det gäller att minska primärenergianvändningen, och stödja denna med styrmedel och åtgärder som möjliggör ytterligare energibesparingar så att man kan nå unionens energieffektivitetsmål för 2030. Tillhandahålla en mer detaljerad beskrivning av de planerade styrmedlen, i synnerhet i byggnads- och transportsektorn, såväl som konkreta uppskattningar av de energibesparingar som kan uppnås genom befintliga och planerade politiska åtgärder fram till 2030 och tidsplaner för de åtföljande investeringarna.

                  4.

                  Specificera de åtgärder som stöder energitrygghetsmålen avseende diversifiering och minskning av energiberoendet, inklusive åtgärder för att säkerställa flexibilitet, jämte en bedömning av hur de föreslagna styrmedlen och åtgärderna ska säkerställa uppnåendet av målet att minska energiberoendet. Ta hänsyn till det regionala sammanhanget när man bedömer resursernas tillräcklighet i elsektorn.

                  5.

                  Fastställa framåtblickande målsättningar och mål rörande marknadsintegration, i synnerhet åtgärder för att utveckla mer konkurrenskraftiga parti- och detaljhandelsmarknader.

                  6.

                  Förtydliga de nationella mål och finansieringsmål för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan 2020 och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik.

                  7.

                  Intensifiera de goda regionala samarbetsarrangemangen mellan de baltiska länderna (Estland, Lettland och Litauen), och utöka dem till nya områden och vidga den geografiska omfattningen till att inbegripa de nordiska länderna (Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige). Fokusera det regionala samarbetet på områdena för den inre energimarknaden och för energitrygghet, med tanke på förändringarna i elsystemen för att möjliggöra högre andelar förnybar el, vilket kommer att öka importen och exporten av el och öka behovet av systemflexibilitet, såväl som på minskade växthusgasutsläpp i transportsektorn och regionalt samarbete inom forskningen.

                  8.

                  Förteckna alla energisubventioner, särskilt avseende fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem.

                  9.

                  Komplettera analysen av samverkan med politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft, med redogörelse för effekterna på luftföroreningar för de olika scenarierna tillsammans med bakomliggande uppgifter, och beakta synergier och kompromisseffekter.

                  10.

                  Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder. Inkludera en bedömning av läget rörande energifattigdom, och mål för att minska och/eller begränsa energifattigdomen jämte styrmedel och åtgärder i enlighet med vad som krävs i förordning (EU) 2018/1999.

         Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

               På kommissionens vägnar

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Ledamot av kommissionen

         (1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 265.

         (3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1013 final.

         (5)  COM(2019) 514 final av den 5 juni 2019.

         (6)  SWD(2019) 265.

         (7)  SWD(2019) 265.

         (8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 av den 30 maj 2018 om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 och beslut nr 529/2013/EU (EUT L 156, 19.6.2018, s. 1).

         (9)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).


title: Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Luxemburgs utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

text:
               3.9.2019

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 297/60

      KOMMISSIONENS REKOMMENDATION
      av den 18 juni 2019
      om Luxemburgs utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030
      (2019/C 297/16)
      EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

                  (2)

                  Luxemburg lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 18 februari 2019. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras.

                  (3)

                  Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Luxemburgs utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

                  (4)

                  Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

                  (5)

                  Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin integrerade nationella energi- och klimatplan.

                  (6)

                  Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier.

                  (7)

                  När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

                  (8)

                  Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

                  (9)

                  Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Luxemburg 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Luxemburg (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

                  (10)

                  I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

                  (11)

                  I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

                  (12)

                  Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

                  (13)

                  Den slutliga planen behöver innehålla två saker som i stort sett saknas i utkastet till plan: en tydlig beskrivning av de ytterligare styrmedel och åtgärder som planeras jämte en konsekvensbedömning samt en bedömning av samverkan mellan energiunionens olika dimensioner. Den slutliga planen skulle bli bättre om den var mer framåtblickande och om den beaktade de särskilda utmaningarna för Luxemburg, främst på grund av landets starka beroende av energiförsörjning från grannländerna. Den skulle också behöva rikta särskild uppmärksamhet på utvecklingen av nationella flexibilitetsåtgärder, såsom efterfrågeflexibilitet och lagring.

                  (14)

                  Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle bli bättre om mer information lades fram om nyliga och nuvarande åtgärder och trender för makroekonomisk konkurrenskraft, som särskilt omfattar den ställning som sektorn för koldioxidsnål teknik för närvarande har på den globala marknaden. I samband med denna analys skulle man kunna belysa områden av stark konkurrenskraft och potentiella utmaningar samt ange mätbara mål för framtiden och styrmedel och åtgärder som kan användas för att uppnå dessa, med lämpliga kopplingar till näringslivs- och industripolitiken. Den skulle även gynnas av en bättre samverkan med den cirkulära ekonomin, med betoning på potentialen att minska växthusgasutsläppen.

                  (15)

                  Till grund för kommissionens rekommendationer till Luxemburg ligger en bedömning av Luxemburgs utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS LUXEMBURG ATT GÖRA FÖLJANDE:

                  1.

                  Komplettera informationen om planerade styrmedel och åtgärder för den avsedda ambitiösa minskningen av växthusgasutsläppen i sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem och om uppnåendet av åtagandet enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 (8) att utsläppen från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk inte överstiger upptagen. Tillhandahålla ytterligare detaljer om deras omfattning, tidsram, troliga inverkan och eventuella avsedda användning av flexibiliteten mellan sektorer som omfattas av ansvarsfördelning och redovisad markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk samt utsläppshandel.

                  2.

                  Underbygga den välkomna ambitionsnivån på en andel förnybar energi för Luxemburg på 23–25 % för 2030 som bidrag till unionens mål för förnybar energi för 2030 genom detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (9) på ett sätt som gör det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Inkludera en vägledande utvecklingsbana där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999. Se till att det mål för förnybar energi för 2020 som fastställs i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (10) uppfylls fullt ut och bibehålls som ett referensvärde från 2021 och framåt, och förklara hur denna andel kommer att uppnås och bibehållas som referensvärde. Lägga fram detaljerade åtgärder för att uppnå det transportmål och den utbyggnad av elektrifieringen som beskrivs i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, i linje med artikel 25 i direktiv (EU) 2018/2001. Tillhandahålla ytterligare detaljer om förenklingen av administrativa förfaranden och om de stödjande ramarna för egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001.

                  3.

                  Definiera landets bidrag som ett bestämt värde för både primär och slutlig energianvändning och tydligt lägga fram de förväntade besparingarna och en mer detaljerad konsekvensbedömning av de föreslagna styrmedlen och åtgärderna.

                  4.

                  Förtydliga de nationella mål och finansieringsmål för ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan 2020 och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik.

                  5.

                  Intensifiera det redan utmärkta regionala samarbetet inom det pentalaterala energiforumet på grundval av den politiska förklaringen av den 4 mars 2019 och utöka detta regionala samarbete så att det särskilt inkluderar utveckling och övervakning av de nationella energi- och klimatplanerna, i synnerhet vad gäller relevanta frågor rörande samarbete över gränserna. Särskilt beakta insatser för att minska växthusgasutsläppen inom transportsektorn ur ett regionalt perspektiv.

                  6.

                  Tillhandahålla en övergripande bedömning av de totala investeringsbehoven för att uppnå målen, såväl som information om de finansieringskällor som ska mobiliseras för genomförande av befintliga och planerade styrmedel och åtgärder.

                  7.

                  Förteckna alla energisubventioner, särskilt avseende fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem.

                  8.

                  Komplettera analysen av samverkan med politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft, däribland med den information som krävs om de förväntade utsläppen av luftföroreningar inom ramen för de planerade styrmedlen och åtgärderna och med förstärkande kvantitativa analyser.

                  9.

                  Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder. Vidareutveckla strategin för att åtgärda energifattigdomsproblem, däribland genom att specificera bedömningen i enlighet med vad som krävs i förordning (EU) 2018/1999.

         Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

               På kommissionens vägnar

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Ledamot av kommissionen

         (1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 266.

         (3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1015 final.

         (5)  COM(2019) 516 final, 5 juni 2019.

         (6)  SWD(2019) 266.

         (7)  SWD(2019) 266.

         (8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 av den 30 maj 2018 om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 och beslut nr 529/2013/EU (EUT L 156, 19.6.2018, s. 1).

         (9)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).


title: Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Maltas utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

text:
               3.9.2019

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 297/68

      KOMMISSIONENS REKOMMENDATION
      av den 18 juni 2019
      om Maltas utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030
      (2019/C 297/18)
      EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

                  (2)

                  Malta lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 21 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras.

                  (3)

                  Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Maltas utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

                  (4)

                  Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

                  (5)

                  Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin integrerade nationella energi- och klimatplan.

                  (6)

                  Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier.

                  (7)

                  När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

                  (8)

                  Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

                  (9)

                  Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Malta 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Malta (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

                  (10)

                  I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

                  (11)

                  I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

                  (12)

                  Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

                  (13)

                  I den slutliga planen bör Malta bygga vidare på de positiva kopplingarna mellan de planerade styrmedel och åtgärder som framhålls i utkastet till plan, och utforska de mer utmanande kopplingarna mellan styrmedlen, främst mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre marknaden” och principen om ”energieffektivitet först”. Målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” måste fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. Malta skulle också behöva fastställa mer konkreta, mätbara och tidsrelaterade politiska mål för alla fem dimensionerna.

                  (14)

                  Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle kunna kompletteras med mer övergripande åtgärder för att dra nytta av potentialen för samverkan med den cirkulära ekonomin.

                  (15)

                  Till grund för kommissionens rekommendationer till Malta ligger en bedömning av Maltas utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS MALTA ATT GÖRA FÖLJANDE:

                  1.

                  Planera för ytterligare inhemska åtgärder, främst i byggnads- och transportsektorerna, och kvantifiera deras förväntade inverkan, för att minska det betydande avståndet till landets mål för växthusgaser för 2030 på – 19 % jämfört med 2005 för sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. Av kostnadseffektivitetsskäl kan det vara motiverat med vissa överlåtelser av årliga utsläppstilldelningar från andra medlemsstater, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 (8).

                  2.

                  Betydligt höja ambitionsnivån för 2030 så att man uppnår en andel förnybar energi på minst 21 % som Maltas bidrag till unionens mål för förnybar energi för 2030, i enlighet med vad som beräknats med formeln i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och efter noga övervägande av de relevanta omständigheterna och nationella begränsningarna. Inkludera en vägledande utvecklingsbana i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999 i enlighet med den andelen, med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att kollektivt uppnå det målet. Lägga fram detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (9), för att göra det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Höja ambitionsnivån i värme- och kylsektorn så att det vägledande mål som avses i artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 kan uppnås. Tillhandahålla mer detaljerade åtgärder som gör att man kan uppnå transportmålet i artikel 25 i direktiv (EU) 2018/2001. Tillhandahålla ytterligare uppgifter om de stödjande ramarna för egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001.

                  3.

                  Betydligt öka ambitionerna i riktning mot att minska både den slutliga och primära energianvändningen fram till 2030 mot bakgrund av behovet att höja insatsnivån för att nå unionens energieffektivitetsmål för 2030. Föreslå mer ambitiösa styrmedel och åtgärder som kan ge ytterligare energibesparingar fram till 2030. Det behövs ytterligare konkreta energieffektivitetsåtgärder, i synnerhet för byggnads- och transportsektorn, för att uppnå de föreslagna målen för perioden 2021–2030.

                  4.

                  Specificera åtgärderna för att uppnå de energitrygghetsmål som avser diversifiering och minskning av energiberoendet, inklusive åtgärder för att säkerställa flexibilitet och eventuellt en ökad roll för efterfrågeflexibilitet i elsektorn.

                  5.

                  Beskriva i ytterligare detalj de nationella mål och finansieringsmål för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” som har särskild anknytning till energiunionen och som ska uppnås från och med nu fram till 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik.

                  6.

                  Ytterligare förbättra detaljnivån för målen samt styrmedlen och åtgärderna i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen, främst så att man kan fastställa tydliga, mätbara och framåtblickande mål för dimensionerna ”den inre marknaden” och ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, och förklara i vilken grad de avsedda planerna för oljeprospektering är i linje med de långsiktiga målen för minskade växthusgasutsläpp.

                  7.

                  Komplettera de huvudsakligen kvalitativa hänvisningarna till en del av de planerade investeringsbehoven, kostnaderna och finansieringskällorna med ytterligare kvantifiering så att man erhåller en övergripande bedömning av de totala investeringsbehoven för att uppnå målen, såväl som med information om de nationella och unionsbaserade finansieringskällor som ska användas.

                  8.

                  Förteckna alla energisubventioner, särskilt avseende fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem.

                  9.

                  Komplettera analysen av samverkan med politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft, med redogörelse för och kvantifiering av effekterna på luftföroreningar för de olika scenarierna tillsammans med bakomliggande uppgifter, och beakta synergier och kompromisseffekter.

                  10.

                  Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder.

         Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

               På kommissionens vägnar

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Ledamot av kommissionen

         (1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 268.

         (3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1017 final.

         (5)  COM(2019) 518 final av den 5 juni 2019.

         (6)  SWD(2019) 268.

         (7)  SWD(2019) 268.

         (8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 av den 30 maj 2018 om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp under perioden 2021–2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 156, 19.6.2018, s. 26).

         (9)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Nederländernas utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

text:
               3.9.2019

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 297/72

      KOMMISSIONENS REKOMMENDATION
      av den 18 juni 2019
      om Nederländernas utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030
      (2019/C 297/19)
      EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

                  (2)

                  Nederländerna lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 20 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras.

                  (3)

                  Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Nederländernas utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

                  (4)

                  Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

                  (5)

                  Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan.

                  (6)

                  Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier.

                  (7)

                  När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

                  (8)

                  Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

                  (9)

                  Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Nederländerna 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Nederländerna (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

                  (10)

                  I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

                  (11)

                  I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

                  (12)

                  Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

                  (13)

                  Utkastet till plan bygger huvudsakligen på Nederländernas befintliga styrmedel, främst 2017 års koalitionsavtal och 2013 års energiavtal (Energieakkoord). Flera delar bör läggas till i energiunionens samtliga dimensioner, avseende både den föreslagna ambitionsnivån och de åtföljande styrmedlen och åtgärderna, såväl som den därmed förknippade konsekvensbedömningen. Särskild uppmärksamhet behöver ägnas åt att hantera kopplingarna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp” och ”energieffektivitet” och övriga dimensioner, främst genom att ange mer konkreta och kvantifierbara mål avseende ”energitrygghet”, ”den inre marknaden” och ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, och hur dessa kommer att stödja uppnåendet av ambitionerna rörande minskade växthusgasutsläpp, förnybar energi och energieffektivitet. Det bör förklaras bättre hur principen om ”energieffektivitet först” har beaktats. På samma sätt måste målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner.

                  (14)

                  Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle bli bättre om man i detalj diskuterade konkurrensaspekterna, så att man i synnerhet inbegriper sektorn för koldioxidsnål teknik, inklusive när det gäller minskade växthusgasutsläpp i energi- och koldioxidintensiva industrisektorer. Det skulle vara bra med mätbara mål för framtiden fastställda på grundval av detta, jämte styrmedel och åtgärder för att uppnå dessa mål, med lämpliga kopplingar till näringslivs- och industripolitiken.

                  (15)

                  Till grund för kommissionens rekommendationer till Nederländerna ligger en bedömning av Nederländernas utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS NEDERLÄNDERNA ATT GÖRA FÖLJANDE:

                  1.

                  Underbygga den välkomna ambitionsnivån på en andel förnybar energi för 2030 på 27–35 % som Nederländernas bidrag till unionens mål för förnybar energi för 2030 genom detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med skyldigheterna i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) på ett sätt som gör det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Inkludera en vägledande utvecklingsbana där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999. Se till att det mål för förnybar energi för 2020 som fastställs i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (9) uppfylls fullt ut och bibehålls som ett referensvärde från 2021 och framåt, och förklara hur man tänker uppnå och bibehålla denna andel som referensvärde. Lägga fram utvecklingsbanor och motsvarande åtgärder i värme- och kylsektorn och transportsektorn som gör att man kan uppnå det vägledande mål som anges i artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 och transportmålet i artikel 25 i samma direktiv. Tillhandahålla ytterligare uppgifter om förenklingen av administrativa förfaranden rörande de stödjande ramarna för egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001.

                  2.

                  Se över landets bidrag i form av slutlig energianvändning mot bakgrund av behovet att höja insatsnivån för att nå unionens energieffektivitetsmål för 2030 och fastställa ytterligare styrmedel och åtgärder som kan åstadkomma ytterligare energibesparingar fram till 2030. Förteckna ytterligare styrmedel och åtgärder utöver de som redan finns i syfte att uppnå Nederländernas energieffektivitetsmål för 2020. Den förväntade inverkan när det gäller energibesparingar, deras genomförandeperiod och målsektorerna måste anges i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Fortsätta arbetet med kvotpliktsystem för energibesparingar efter 2020, och då beakta att kvotplikten för energieffektivitet under perioden 2021–2030 är mer ambitiös än den nuvarande.

                  3.

                  Specificera åtgärderna för att uppnå de energitrygghetsmål som avser diversifiering och minskning av energiberoendet, inklusive åtgärder för att säkerställa flexibilitet och tillräcklig elproduktion mot bakgrund av det ambitiösa målet för förnybar energi.

                  4.

                  Beskriva i ytterligare detalj de nationella mål och finansieringsmål för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” som har särskild anknytning till energiunionen och som ska uppnås mellan 2021 och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik.

                  5.

                  Intensifiera de redan utmärkta regionala samarbetsarrangemangen inom det pentalaterala energiforumet på grundval av den politiska förklaringen av den 4 mars 2019 och utöka detta regionala samarbete så att det särskilt inkluderar utveckling och övervakning av de nationella energi- och klimatplanerna, i synnerhet vad gäller relevanta frågor rörande samarbete över gränserna.

                  6.

                  Ge en allmän översikt över investeringsbehoven för att uppnå klimat- och energimålen, och en allmän bedömning av källorna till sådana investeringar, inklusive lämplig finansiering på nationell och regional nivå.

                  7.

                  Förteckna alla energisubventioner, särskilt avseende fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem.

                  8.

                  Komplettera analysen av samverkan mellan politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft med ytterligare kvantitativ information, däribland minst den information som krävs om de beräknade utsläppen av luftföroreningar inom ramen för de planerade styrmedlen och åtgärderna.

                  9.

                  Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder. Inkludera en särskild bedömning av energifattigdomsproblem, jämte därmed förknippade mål eller särskilda styrmedel och åtgärder, i enlighet med vad som krävs i förordning (EU) 2018/1999.

         Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

               På kommissionens vägnar

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Ledamot av kommissionen

         (1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 227.

         (3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1018 final.

         (5)  COM(2019) 519 final, 5 juni 2019.

         (6)  SWD(2019) 227.

         (7)  SWD(2019) 227.

         (8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).


title: Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Österrikes utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

text:
               3.9.2019

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 297/76

      KOMMISSIONENS REKOMMENDATION
      av den 18 juni 2019
      om Österrikes utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030
      (2019/C 297/20)
      EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

                  (2)

                  Österrike lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 21 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras.

                  (3)

                  Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Österrikes utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

                  (4)

                  Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

                  (5)

                  Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan.

                  (6)

                  Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier.

                  (7)

                  När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

                  (8)

                  Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

                  (9)

                  Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Österrike (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Österrike (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

                  (10)

                  I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

                  (11)

                  I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

                  (12)

                  Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

                  (13)

                  Österrike skulle i sin slutliga plan ytterligare kunna utveckla kopplingarna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”den inre marknaden” och ”energitrygghet”, särskilt med tanke på den pågående omställningen av energisystemet med ett mål på 100 % förnybar el och de konsekvenser detta kan ha t.ex. för uppnåendet av målet på 15 % sammanlänkning. Mot bakgrund av hur viktigt bioenergi är för att Österrike ska kunna uppnå sina mål rörande förnybar energi och växthusgaser vore det välkommet med ytterligare analys av konsekvenserna av redovisade utsläpp och upptag från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk samt utsläpp av luftföroreningar. På grund av den betydande användningen av vattenkraft kan även klimatförändringarnas effekter på energitryggheten beaktas.

                  (14)

                  Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle gynnas av ett ökat fokus på industrins konkurrenskraft och på Österrikes konkurrensmässiga styrkor samt potentiella utmaningar i dess omställning till en koldioxidneutral energisektor. Mätbara mål för framtiden skulle vara en fördel, tillsammans med styrmedel och åtgärder för att uppnå dem, med lämpliga kopplingar till företags-, industri- och utbildningspolitik.

                  (15)

                  Till grund för kommissionens rekommendationer till Österrike ligger en bedömning av Österrikes utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS ÖSTERRIKE ATT GÖRA FÖLJANDE:

                  1.

                  Komplettera de åtgärder man planerar att införa i byggnads- och transportsektorn för att uppnå sitt mål rörande växthusgaser för 2030 på – 36 % jämfört med 2005 för de sektorer som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter, särskilt med åtgärder i sektorerna för jordbruk samt markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF). Specificera sin planerade användning av flexibiliteten mellan de sektorer som omfattas av ansvarsfördelning, redovisad LULUCF och systemet för handel med utsläppsrätter.

                  2.

                  Lägga fram en andel av förnybar energi på minst 46 % som bidrag till unionens mål för förnybar energi för 2030, i enlighet med vad som beräknats med formeln i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999, samtidigt som man bibehåller det ambitiösa målet för förnybar el. Inkludera en vägledande utvecklingsbana i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999 i enlighet med den andelen, med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att kollektivt uppnå det målet. Ange detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som fastställs i Europarlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) och som gör det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Därutöver lägga fram utvecklingsbanor och motsvarande åtgärder inom sektorerna för värme, kyla och transport för att uppnå det vägledande målet enligt artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 samt transportmålet enligt artikel 25 i samma direktiv. Tillhandahålla fler uppgifter om ramarna för att främja egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001.

                  3.

                  Se över sina bidrag och identifiera ytterligare styrmedel och åtgärder som skulle kunna ge ytterligare energibesparingar fram till 2030 med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att nå unionens energieffektivitetsmål för 2030. Klargöra sitt nationella bidrag, som för närvarande är öppet för två olika alternativ, och uttrycka det både i primär och slutlig energianvändning. Ytterligare underbygga sina preliminära indikationer om de styrmedel och åtgärder som ska genomföras efter 2020, för vilka en tidslinje för genomförandet, tydliga mål och förväntade resultat och besparingar bör ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen.

                  4.

                  Fastställa konkreta mål för diversifieringen av olja och gas och för leveranser från tredjeländer, för minskat beroende av energiimport och för förbättrad motståndskraft och flexibilitet i det nationella energisystemet.

                  5.

                  Ytterligare förtydliga de nationella mål och finansieringsmål för ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan i dag och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik.

                  6.

                  Fortsätta regionalt samarbete, däribland samråd med grannländer, i syfte att både slutföra och genomföra den integrerade nationella energi- och klimatplanen, särskilt inom ramen för högnivågruppen för sammankoppling av gasnäten i Central- och Sydösteuropa (Cesec) och Pentalateralt energiforum, framför allt med tanke på Österrikes roll som regional knutpunkt för gas och det österrikiska målet om att öka andelen förnybara källor i elsektorn till 100 %.

                  7.

                  Ge en allmän översikt över de investeringar som behövs för att uppnå landets klimat- och energimål, och en allmän bedömning av källorna till investeringar, inklusive lämplig finansiering på nationell och regional nivå samt unionsnivå.

                  8.

                  Förteckna alla energisubventioner, särskilt subventioner för fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem.

                  9.

                  Komplettera analysen av samspelet med politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft, med redogörelse för effekterna på luftföroreningar för de olika scenarierna tillsammans med bakomliggande uppgifter, och beakta synergier och kompromisseffekter.

                  10.

                  Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder, däribland i koldioxidintensiva och industriella regioner. Ytterligare utveckla metoden för att hantera problem med energifattigdom, däribland tillhandahålla ytterligare detaljer om befintliga och potentiella åtgärder, energifattigdomsplanerna och deras förväntade resultat, samtidigt som man kompletterar analysen så som krävs i förordning (EU) 2018/1999.

         Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

               På kommissionens vägnar

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Ledamot av kommissionen

         (1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 226.

         (3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1019 final.

         (5)  COM(2019) 520 final av den 5 juni 2019.

         (6)  SWD(2019) 226 final.

         (7)  SWD(2019) 226 final.

         (8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Rumäniens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

text:
               3.9.2019

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 297/88

      KOMMISSIONENS REKOMMENDATION
      av den 18 juni 2019
      om Rumäniens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030
      (2019/C 297/23)
      EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

                  (2)

                  Rumänien lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 31 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras.

                  (3)

                  Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Rumäniens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

                  (4)

                  Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

                  (5)

                  Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan.

                  (6)

                  Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier.

                  (7)

                  När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

                  (8)

                  Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

                  (9)

                  Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Rumänien 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Rumänien (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

                  (10)

                  I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

                  (11)

                  I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

                  (12)

                  Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

                  (13)

                  Den slutliga planen bör vidareutveckla bedömningen av kopplingarna mellan styrmedel och åtgärder, och beskriva hur Rumänien avser att hantera dessa. I synnerhet bör planen innehålla en beskrivning av synergierna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre marknaden” och principen om ”energieffektivitet först”. Samverkan mellan den planerade vidareanvändningen av kol och gas fram till 2030 och målen med minskade växthusgasutsläpp behöver bedömas. Planen bör även inbegripa en bedömning av samverkan mellan styrmedel och övergripande effekter vad gäller styrmedel och åtgärder med en vittomfattande inverkan, såsom den planerade kapacitetsutbyggnaden gentemot dimensionerna ”energieffektivitet” och ”minskade växthusgasutsläpp”, de senaste regleringsåtgärderna rörande energimarknaden gentemot målen rörande den inre marknaden och försörjningstrygghet, och den inverkan åtgärder för minskade växthusgasutsläpp inom transportsektorn och en ökad användning av förnybara energikällor skulle ha på elnätet. Inverkan av en ökad användning av skogsbiomassa inom el- och värmeproduktionen på de redovisade utsläppen och upptagen från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk bör också bedömas. Målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” måste dessutom fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner.

                  (14)

                  Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle bli bättre av en bedömning av resultaten av den nationella strategin för konkurrenskraft för perioden 2014–2020, jämte en övergripande analys av den ställning som sektorn för koldioxidsnål teknik för närvarande har på den globala marknaden. I samband med denna analys skulle man kunna belysa områden av stark konkurrenskraft och potentiella utmaningar. Planen skulle också kunna kompletteras med mer övergripande åtgärder som drar nytta av potentialen av samverkan med den cirkulära ekonomin.

                  (15)

                  Till grund för kommissionens rekommendationer till Rumänien ligger en bedömning av Rumäniens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS RUMÄNIEN ATT GÖRA FÖLJANDE:

                  1.

                  Betydligt höja ambitionsnivån för 2030 till en andel förnybar energi på minst 34 % som Rumäniens bidrag till unionens mål för förnybar energi för 2030, i enlighet med vad som beräknats med formeln i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999. Inkludera en vägledande utvecklingsbana i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999 i enlighet med den andelen, med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att kollektivt uppnå det målet. Lägga fram detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8), för att göra det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Höja ambitionsnivån i värme- och kylsektorn så att man uppnår det vägledande mål som avses i artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 och införa lämpliga åtgärder för att nå det transportmål som fastställs i landets integrerade nationella energi- och klimatplan och som är i linje med artikel 25 i samma direktiv. Införa åtgärder som förenklar förfarandena för licensiering och tillståndsgivning samt tillhandahålla ytterligare detaljer om de stödjande ramarna för egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001. Tillhandahålla ytterligare detaljer om de särskilda åtgärderna för att säkerställa hållbarheten för tillgången på och användningen av biomassa i energisektorn, mot bakgrund av biomassans viktiga bidrag till Rumäniens energimix som helhet, särskilt i värme- och kylsektorn.

                  2.

                  Betydligt öka ambitionerna för att minska både den slutliga och primära energianvändningen fram till 2030 mot bakgrund av behovet att höja insatsnivån för att nå unionens energieffektivitetsmål för 2030. Föreslå mer ambitiösa styrmedel och åtgärder som skulle ge ytterligare energibesparingar fram till 2030. Tillhandahålla större klarhet rörande befintliga styrmedel och åtgärder och mer detaljerad information om de planerade styrmedlen och åtgärderna för hela perioden 2021–2030, i synnerhet när det gäller deras förväntade besparingar och inverkan såväl som en tidsplan för genomförandet.

                  3.

                  Specificera de åtgärder som stöder energitrygghetsmålen rörande diversifiering och minskning av energiberoendet, däribland åtgärderna för att säkerställa flexibilitet och en robust gasdiversifieringsstrategi inklusive relevanta underliggande infrastrukturprojekt och bortskaffandet av de onödiga restriktionerna på investeringar i gasproduktionen mot bakgrund av den regionala potential som finns i reserverna i Svartahavsområdet. I detalj ange strategin för att säkerställa den långsiktiga försörjningen av kärnämnen och kärnbränsle mot bakgrund av utökningen av kärnkraftskapaciteten, och tillhandahålla detaljerad information om strategin för att bibehålla landets inhemska kapacitet i bränslecykeln.

                  4.

                  Fastställa framåtblickande målsättningar och mål rörande marknadsintegration, i synnerhet åtgärder för att utveckla likvida och konkurrenskraftiga parti- och detaljhandelsmarknader, både genom att främja konkurrensen inom landet och genom att avskaffa hinder för handel över gränserna, inklusive exportrestriktioner. Åtgärda den negativa inverkan av regleringen av partihandelspriser och tillhandahålla ett tydligt perspektiv för att säkerställa den nationella lagstiftningens samstämmighet med unionsrätten med avseende på öppna och avreglerade marknader och en fri prissättning genom att inkludera en strategi och en tidsplan för utvecklingen mot fullständigt marknadsbaserade priser, samtidigt som riktade åtgärder inkluderas för att skydda utsatta kunder.

                  5.

                  Förtydliga de nationella mål och finansieringsmål för ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan 2020 och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik.

                  6.

                  Intensifiera det regionala samarbetet med grannmedlemsstaterna och inom etablerade regionala samarbetsramar såsom högnivågruppen för sammankoppling av energinäten i Central- och Sydösteuropa (Cesec), inklusive rörande gas- och elinfrastruktur, förnybara energikällor, energieffektivitet samt forskning, innovation och konkurrenskraft, och då beakta gemensamma utmaningar och mål. Det finns en betydande potential för ytterligare samarbete med avseende på den planerade utvecklingen inom elsektorn, inklusive behovet att ta hand om en högre andel energi från förnybara energikällor och rena transportmedel, vilket skulle kunna påverka sammanlänkningen av elnäten och elhandeln i regionen.

                  7.

                  Utöka den analys av investeringsbehoven och investeringsriskerna som tillhandahållits för landets energistrategimål till en allmän översikt över investeringsbehoven för att uppnå målen i den integrerade nationella energi- och klimatplanen. Tillhandahålla en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar, inklusive lämplig finansiering på nationell och regional nivå samt på unionsnivå. Dessutom överväga kostnadseffektiva överlåtelser till andra medlemsstater enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 (9) som en källa till finansiering.

                  8.

                  Förteckna alla energisubventioner, särskilt avseende fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem.

                  9.

                  Inkludera en analys av samverkan mellan politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft jämte den information som krävs om de beräknade utsläppen av luftföroreningar inom ramen för de planerade styrmedlen och åtgärderna.

                  10.

                  Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom att beakta sociala och sysselsättningsrelaterade effekter, och då ange mer konkreta åtgärder och tidsramar för att åtgärda energifattigdomen i enlighet med vad som krävs i förordning (EU) 2018/1999. Diskutera behoven och åtgärderna för att åtgärda de strukturella förändringar som övergången till ren energi för med sig för regioner som är beroende av en enda industrisektor, såsom de regioner som är beroende av kolindustrin eller andra energiintensiva sektorer.

         Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

               På kommissionens vägnar

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Ledamot av kommissionen

         (1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 273.

         (3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1022 final.

         (5)  COM(2019) 523 final, 5 juni 2019.

         (6)  SWD(2019) 273.

         (7)  SWD(2019) 273.

         (8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 av den 30 maj 2018 om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp under perioden 2021–2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 156, 19.6.2018, s. 26).