Viktigt rättsligt meddelande

|

52008SC2013

Rekommendation till rådets yttrande om Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2007–2011  /* SEK/2008/2013 slutlig */

         SV
            (...PICT...)|EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION|
            Bryssel den 11.6.2008
            SEK(2008) 2013 slutlig

            Rekommendation till
            RÅDETS YTTRANDE
            om Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2007–2011
            (framlagt av kommissionen)
            MOTIVERING
            1. Allmän bakgrund
            Stabilitets- och tillväxtpakten syftar till att genom sunda offentliga finanser stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning. Vid reformen av pakten 2005 konstaterades det att den hade visat sig användbar för att förankra budgetdisciplin. Däremot ansågs det viktigt att genom en reform stärka paktens effektivitet och ekonomiska underbyggnad och säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.
            Medlemsstaterna ska för rådet och kommissionen lägga fram stabilitets- eller konvergensprogram och årliga uppdateringar av dessa, enligt rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på  http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten. De medlemsstater som redan har infört den gemensamma valutan lägger fram (uppdaterade) stabilitetsprogram och de medlemsstater som ännu inte har gjort det lägger fram (uppdaterade) konvergensprogram. Belgiens första stabilitetsprogram lades fram i december 1998. I enlighet med förordningen yttrade sig rådet om programmet den 15 mars 1999, på grundval av en rekommendation från kommissionen och efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén. Enligt förordningen ska de uppdaterade stabilitets- och konvergensprogrammen bedömas av kommissionen och granskas av kommittén. Vid behov kan de även granskas av rådet, enligt samma förfarande som ovan.[1]
            EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            2. Bakgrund till bedömningen av det uppdaterade programmet
            Kommissionen har granskat den senaste uppdateringen av Belgiens stabilitetsprogram, som lades fram den 21 april 2008, och har antagit en rekommendation till rådets yttrande om den (se faktarutan för de viktigaste punkterna i bedömningen).
            För att beskriva den bakgrund mot vilken den finanspolitiska strategin i det uppdaterade stabilitetsprogrammet bedöms, sammanfattas i denna motivering följande:
            1) Den senaste bedömningen av landets ställning när det gäller paktens preventiva aspekt (en sammanfattning av rådets yttrande om den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet).
            2) Riktlinjerna för finanspolitiken enligt beslut av Eurogruppen i april 2007.
            3) Uppdateringen från maj 2008 av de länderspecifika allmänna ekonomiska riktlinjerna för finanspolitiken.
            4) En sammanfattning av kommissionens bedömning av rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet.
            2.1. Rådets bedömning av den föregående uppdateringen
            I sitt yttrande av den 27 mars 2007 sammanfattade rådet på följande sätt sin bedömning av den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet för perioden 2006–2010: ”Rådet anser att strategin med en fortsatt minskning av den fortfarande höga skuldbördan är ett exempel på en finanspolitik i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. Utifrån offentliga finanser i nominell balans planeras i programmet visserligen gradvis uppbyggda överskott (särskilt genom lägre ränteutgifter), men strävan mot målen för de offentliga finanserna är samtidigt i viss mån riskfylld. Trots allt väntas målet på medellång sikt nås under programperioden.”
            Mot bakgrund av denna bedömning uppmanades Belgien att ”[s]e till att de finanspolitiska målen för 2007 uppnås och därefter öka anpassningstakten mot målet på medellång sikt, samtidigt med en minskad användning av engångsåtgärder” och att ”[m]ed tanke på den höga skuldnivån och den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter bättre åtgärda de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att åtminstone uppnå målet på medellång sikt samt genom reformer av genomförandet.”
            2.2. Riktlinjer för finanspolitiken enligt beslut av Eurogruppen i april 2007
            För att förbättra finanspolitikens samordning i euroområdet diskuterade dess finansministrar den 20 april 2007 den nationella finanspolitikens utveckling under 2007. Samtidigt diskuterades de preliminära politiska utsikterna för 2008 och konsekvenserna för euroområdet.
            De bekräftade sitt stöd till principerna om sund finanspolitik i den reviderade stabilitets- och tillväxtpakten och till nationella finanspolitiska bestämmelser. Ministrarna åtog sig samtidigt att i) på grundval av det mycket bättre utfallet än väntat 2006 ställa upp mer ambitiösa finanspolitiska mål än de som fastställts i uppdateringarna av stabilitetsprogrammen i slutet av 2006, ii) genomföra sin planerade finanspolitik för 2007, undvika överskridanden av utgiftstaken och använda extraordinära intäkter till att minska det offentliga underskottet och skuldsättningen, och iii) noga utforma de finanspolitiska planerna för 2008 för att påskynda anpassningen till det finanspolitiska målet på medellång sikt i de medlemsstater som inte har uppnått det och för att generellt inte förstärka makroekonomiska obalanser i de medlemsstater som har uppnått det Hela uttalandet återfinns på www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf .[2]
            Hela uttalandet återfinns på
            www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            2.3. Uppdateringen från maj 2008 av de länderspecifika allmänna ekonomiska riktlinjerna för finanspolitiken
            Den 14 maj 2008 antog rådet en rekommendation om 2008 års uppdatering av de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik och om genomförandet av medlemsstaternas sysselsättningspolitik EUT L 139, 29.5.2008, s. 59. . När det gäller finanspolitiken rekommenderades Belgien en ”stärkt budgetkonsolidering” och uppmanades att inrikta sig på att ”helt genomföra den strategi som syftar till att slå vakt om de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, bl.a. utgiftskontroll, årliga överskott och en fortsatt minskning av den offentliga skulden”. Dessutom rekommenderades alla medlemsstater i euroområdet att ”utnyttja de gynnsamma konjunkturförhållandena till att sikta på eller bedriva en ambitiös budgetkonsolidering i riktning mot sina mål på medellång sikt enligt stabilitets- och tillväxtpakten samt att därvid sträva efter att uppnå en årlig strukturell anpassning på åtminstone 0,5 % av BNP som ett riktmärke” samt att ”förbättra de offentliga finansernas kvalitet genom att se över de offentliga utgifterna och beskattningen i syfte att öka produktivitet och innovation och därigenom bidra till ekonomisk tillväxt och finanspolitisk hållbarhet”.[3]
            EUT L 139, 29.5.2008, s. 59.
            2.4. Kommissionens bedömning av rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet
            Den 11 december 2007 antog kommissionen en strategisk rapport om den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. I denna ingår en bedömning av Belgiens rapport från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet Meddelande från kommissionen till Europeiska rådet: ”Strategirapporten om den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning: start för den nya treårsperioden (2008-2010)”, KOM(2007) 803, 11.12.2007. . Den kan sammanfattas på följande sätt:[4]
            Meddelande från kommissionen till Europeiska rådet: ”Strategirapporten om den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning: start för den nya treårsperioden (2008-2010)”, KOM(2007) 803, 11.12.2007.
            I Belgiens nationella reformprogram anges följande centrala prioriteringar för att skapa tillväxt och sysselsättning: de offentliga finansernas hållbarhet, sänkta arbetskostnader, en mer dynamisk arbetsmarknad, investeringar och reformer för att stimulera ekonomin, stärkta socialförsäkringssystem och bättre synergi mellan miljöskydd och tillväxt. Kommissionens bedömning är att Belgien hade gjort goda framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram under perioden 2005–2007, trots en viss dämpning av reformtakten under 2007.
            Mot bakgrund av de starka och svaga sidor som har konstaterats och bevisen för att framsteg har gjorts, rekommenderade kommissionen att Belgien skulle rekommenderas att ge högsta prioritet åt att möta utmaningarna på följande områden: minskning av skattebördan på arbete, parallellt med stärkt budgetkonsolidering och förbättring av arbetsmarknadssituationen.
            Dessutom bör Belgien också inrikta sig på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, konkurrensen på gas- och elmarknaderna, resultaten i fråga om FoU och innovation och sysselsättningsgraden för äldre arbetstagare och utsatta grupper.
            Med utgångspunkt i kommissionens strategiska rapport antog rådet den 14 maj 2008 en rekommendation om 2008 års uppdatering av de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas ekonomiska politik, som också avser Belgien.
            Faktaruta: De viktigaste punkterna i bedömningen
            Följande punkter tas upp i bedömningen, i enlighet med artikel 5.1 (stabilitetsprogram) och artikel 9.1 (konvergensprogram) i rådets förordning (EG) nr 1466/97:
            · Är de ekonomiska antaganden som programmet bygger på rimliga?
            · Vilket är medlemsstatens mål för de offentliga finanserna på medellång sikt? Är anpassningsplanen lämplig för att uppnå detta mål?
            · Är de vidtagna eller föreslagna åtgärderna för att följa denna plan tillräckliga för att över konjunkturcykeln nå målet för de offentliga finanserna på medellång sikt?
            · I bedömningen av anpassningsplanen uppmärksammas om en större anpassning görs i ekonomiskt goda tider och en mer begränsad i ekonomiskt dåliga tider. För de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II uppmärksammas vidare om medlemsstaten som riktvärde eftersträvar en årlig förbättring av det konjunkturrensade saldot, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, motsvarande 0,5 % av BNP för att uppnå sitt mål för de offentliga finanserna på medellång sikt.
            · När anpassningsplanen fastställs (för medlemsstater som ännu inte har uppnått målet på medellång sikt), eller vid beslut om en tillfällig avvikelse från målet (för medlemsstater som har uppnått målet), uppmärksammas genomförandet av större strukturreformer. Har dessa direkta kostnadsbesparande effekter på lång sikt (t.ex. genom att öka den potentiella tillväxten) och därigenom påvisbara effekter på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet (samtidigt som en tillräcklig säkerhetsmarginal för referensvärdet på 3 % av BNP behålls och situationen för de offentliga finanserna under programperioden förväntas återgå till målet på medellång sikt)? Särskild uppmärksamhet ägnas här pensionsreformer som syftar till att införa system med flera pelare, varav en obligatorisk pelare som fullständigt täcks av fondmedel.
            · Är medlemsstatens ekonomiska politik förenlig med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken?
            Rimligheten i programmets makroekonomiska antaganden bedöms med utgångspunkt i kommissionens vårprognos 2008 och i enlighet med den allmänt vedertagna metoden för beräkning av potentiell total produktion och konjunkturrensade saldon.
            Bedömningen tar också upp följande:
            · Utvecklingen av skuldkvoten och utsikterna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, vilket man ”vid övervakningen av de offentliga finanserna [bör] ägna tillräcklig uppmärksamhet” enligt rådets rapport av den 20 mars 2005 – ”Att förbättra genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten”. I ett meddelande från kommissionen av den 12 oktober 2006 anges metoden för att bedöma den långsiktiga hållbarheten Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: ”De offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt i EU”, [KOM(2006) 574, 12.10.2006], och Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för ekonomi och finans (2006): ”The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy nr 4/2006. .[5]
            Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: ”De offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt i EU”, [KOM(2006) 574, 12.10.2006], och Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för ekonomi och finans (2006): ”The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy nr 4/2006.
            · Graden av överensstämmelse med de nationella reformprogram som medlemsstaterna ska lägga fram inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning och med motsvarande genomföranderapport från oktober 2007. I sin följenot av den 7 juni 2005 till Europeiska rådet om de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för perioden 2005–2008 framhöll Ekofinrådet att de nationella reformprogrammen borde vara förenliga med stabilitets– och konvergensprogrammen.
            · Efterlevnaden av uppförandekoden ”Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll”, som godkändes av Ekofinrådet den 11 oktober 2005. , som bl.a. föreskriver en gemensam struktur och uppsättning tabeller för stabilitets– och konvergensprogrammen.[6]
            ”Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll”, som godkändes av Ekofinrådet den 11 oktober 2005.
            Rekommendation till
            RÅDETS YTTRANDE
            om Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2007–2011
            EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE
            med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
            med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , särskilt artikel 5.3,[7]
            EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            med beaktande av kommissionens rekommendation, och
            efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.
            HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.
            (1) Den [8 juli 2008] granskade rådet Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2007–2011 Uppdateringen lämnades in så fort en regering med fullständiga befogenheter hade installerats, dvs. långt efter den tidsfrist som fastställts i uppförandekoden (den 1 december).  .[8]
            Uppdateringen lämnades in så fort en regering med fullständiga befogenheter hade installerats, dvs. långt efter den tidsfrist som fastställts i uppförandekoden (den 1 december).
            (2) Under de senaste 10 åren har BNP-tillväxten i genomsnitt varit ca 2¼ %, något över den genomsnittliga tillväxttakten i euroområdet. Denna relativt höga BNP-tillväxt ledde till att arbetslösheten minskade medan sysselsättningsgraden (särskilt för unga och äldre arbetstagare) och antalet arbetade timmar låg kvar på en låg nivå, vilket återspeglar högt skattetryck på arbete och stelheter på arbetsmarknaden, låga krav på att arbetslösa ska söka jobb och låg faktisk pensionsålder. Budgeten har sedan 2000 (med undantag av 2005) varit mer eller mindre i balans och skuldkvoten, som har minskat från 134 % av BNP år 1993 till 108 % av BNP år 2000 fortsatte sin imponerande nedgång och är nu mindre än 85 % av BNP. En ökad sysselsättningsgrad tillsammans en mer ambitiös budgetsituation för de offentliga finanserna, skulle bidra till de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.
            (3) Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario kommer den reala BNP-tillväxten sjunka från 2,8 % 2007 till 1,9 % 2008 och stabiliseras runt 2 % under de kommande åren. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter Bedömningen beaktar bland annat kommissionens vårprognos 2008 och kommissionens bedömning av rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet.  förefaller scenariot för 2008 och 2009 bygga på antaganden om gynnsam tillväxt med tanke på de försämrade yttre förutsättningarna och den högre inflationen sedan prognoserna i programmet slutfördes. Antagandena om tillväxten 2010–2011 förefaller i stort sett rimliga. I uppdateringen av programmet förväntas inflationen öka till 3,0 % 2008 och sedan minska till 1¾ % under perioden 2009–2011. Programmets inflationsprognoser för 2008–2009 förefaller något låga med tanke på den påtagliga ökningen av råvarupriserna och priserna för förädlade livsmedel under de senaste månaderna. Dessutom förefaller prognoserna för sysselsättningstillväxten på omkring 1 % per år i det uppdaterade programmet vara relativt höga med tanke på att BNP-tillväxten var lägre än vad den hade kunnat vara under hela programperioden. Medan programmets prognoser avseende löneökningar är något låga för 2008 förefaller de höga för de efterföljande åren (3¼–3½ %), särskilt i jämförelse med den beräknade låga inflationstakten. [9]
            Bedömningen beaktar bland annat kommissionens vårprognos 2008 och kommissionens bedömning av rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet.
            (4) För 2007 uppgick underskottet i de offentliga finanserna till 0,2 % av BNP, jämfört med det mål, ett överskott på 0,3 % av BNP, som angavs i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Det sämre utfallet 2007 berodde på att utgifterna ökade mer än beräknat vilket bara till viss del uppvägdes av en liten positiv basårseffekt till följd av ett bättre utfall än förväntat 2006 och en positiv överraskning på inkomstsidan. Att utgifterna ökade mer än förväntat återspeglade framför allt en kraftig ökning av bidrag till företag inom ramen för systemet med tjänstekuponger och att engångsåtgärder gav mindre effekter än förväntat. Överraskningen på inkomstsidan berodde i huvudsak på att intäkterna av sociala avgifter var högre än förväntat och inträffade trots att ett antal planerade intäktsökande engångsåtgärder inte genomfördes. Genomförandet av budgeten för 2007 följde således inte helt och hållet uppmaningen i rådets yttrande av den 27 mars 2007 om den tidigare uppdateringen av stabiliseringsprogrammet EUT C 89, 24.2.2007, s. 2.  och Eurogruppens riktlinjer från april 2007 för finanspolitiken, eftersom oväntade extra inkomster användes till högre utgifter än vad som hade budgeterats.[10]
            EUT C 89, 24.2.2007, s. 2.
            (5) Huvudmålet för programmets finanspolitiska strategi på medellång sikt är att successivt sänka den fortfarande höga skuldkvoten på ca 85 % av BNP år 2007 till omkring 71 % av BNP år 2011. Detta ska ske genom en gradvis uppbyggnad av nominella offentliga överskott till 1 % av BNP år 2011, med utgångspunkt i en balanserad budget 2008. Det primära överskottet, som har sjunkit sedan 2001 (från 7 % till 3,7 % av BNP 2007) väntas, parallellt med framstegen vad gäller skuldminskningen, öka till 4,4 % av BNP senast 2011. Till följd av att utfallet 2007 var sämre än väntat, ligger de finanspolitiska målen (både i nominella och strukturella termer) under hela programperioden lägre än i den tidigare uppdateringen. I enlighet med den allmänt vedertagna metoden beräknas det strukturella saldot förbättras från ett underskott på ca cirka ¼ % av BNP 2007 till ett överskott på nästan 1½ % av BNP 2011. I jämförelse med vad man räknade med i den tidigare uppdateringen av stabilitetsprogrammet kommer målet på medellång sikt – ett överskott på 0,5 av BNP i strukturella termer (dvs. konjunkturrensat och exklusive engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder) – att uppnås först ett år senare, nämligen 2009. Justeringen sker både på utgifts- och intäktssidan. Den planerade utgiftsminskningen på 0,7 procentenheter av BNP i nominella termer kan i huvudsak tillskrivas minskade ränteutgifter till följd av att skuldkvoten beräknas minska. Intäktsökningen uppgår till 0,5 % av BNP och beror på att skattebaserna förväntas öka. Till skillnad från vad som anges i den tidigare uppdateringen anges det uttryckligen i programmet att engångsåtgärder inte kommer att användas igen efter 2008.
            (6) Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som anges i programmet. För det första kan de makroekonomiska villkoren komma att bli sämre än vad som beräknas i programmet, särskilt under 2008 och 2009. Framför allt kan de positiva antagandena avseende sysselsättning, löner och konsumtionsökning ha lett till att skatteintäkterna har överskattats. Dessutom verkar den förväntade allmänna skatteelasticiteten något hög under 2008. När det gäller primära utgifter innehåller programmet inga åtgärder som verkar nödvändiga för att uppnå den planerade anpassningen mot bakgrund av att de åldersrelaterade kostnaderna ökar och löneökningarna beräknas öka relativt kraftigt. Om man bortser från minskningen av räntekostnaderna är sammansättningen av anpassningen dessutom kraftigt inriktad på intäktssidan, vilket möjligen minskar anpassningens hållbarhet. Medan budgeten i stort sett var i balans under de senaste åren sköts de eftersträvade budgetöverskotten på framtiden. Trots de goda makroekonomiska villkoren under 2007 nåddes inte målet för de offentliga finanserna till följd av att landet saknade en regering med fullständiga befogenheter efter parlamentsvalen i juni. Det förefaller nödvändigt med kompletterande åtgärder under 2008 för att uppnå målet. Mot bakgrund av de risker när det gäller de makroekonomiska utsikterna och målen för de offentliga finanserna som nämns ovan, är det troligt att utvecklingen av skuldkvoten blir något mindre positiv än vad som förutspås i programmet, även om skulden stadigt fortsätter att minska.
            (7) Mot bakgrund av denna riskbedömning är det möjligt att den finanspolitiska inriktning som redovisas i programmet inte är tillräckligt ambitiös för att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna med säkerhet ska kunna uppnås senast 2009, såsom planeras i programmet. Under hela perioden kommer emellertid en tillräcklig säkerhetsmarginal att skapas för att underskottet inte ska riskera att överskrida referensvärdet 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Takten i anpassningen till målet på medellång sikt enligt programmet bör bli snabbare under 2008 genom tillämpning av ytterligare strukturella åtgärder för de offentliga finanserna inom ramen för den planerade budgetkontrollen i syfte att säkerställa att målet balans i de offentliga finanserna uppnås. Under 2009 bör den understödjas av åtgärder, i synnerhet på utgiftssidan, för att vara i linje med det referensvärde, en förbättring på 0,5 % av BNP, som anges i stabilitets- och tillväxtpakten och för att uppnå målet för de offentliga finanserna på medellång sikt. Rådet noterar också att budgetplanerna för 2008 inte är helt i överensstämmelse med Eurogruppens riktlinjer från april 2007 för finanspolitiken. Även om skuldkvoten kan komma att minska mindre än vad som förutspås i programmet, verkar den minska tillräckligt i riktning mot referensvärdet över programperioden.
            (8) Belgien förefaller att vara utsatt för medelstora risker med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet. De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är större än snittet i EU-27, främst till följd av en relativt stor ökning av pensionsutgifterna som andel av BNP under de kommande årtiondena. Den faktiska pensionsåldern i Belgien är en av de lägsta i EU, och målet för generationspakten, som innebär ett antal förändringar av pensionssystemet, är att höja den. Även om denna reform innebär ett steg i rätt riktning, visar nationella prognoser att den inte skulle minska hållbarhetsklyftorna. Den situation för de offentliga finanserna 2007 som förutses i programmet bidrar, även om den är något sämre än utgångsläget i det föregående programmet, till att kompensera de beräknade långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av den demografiska utvecklingen. Den är dock inte tillräcklig för att helt kompensera det framtida utgiftstrycket. Om man bibehåller höga primära överskott på medellång sikt, får ner skuldkvoten under fördragets referensvärde och genomför ytterligare åtgärder för att ta itu med den betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter, skulle detta minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet.
            (9) Stabilitetsprogrammet förefaller i viss utsträckning överensstämma med genomföranderapporten från oktober 2007 om det nationella reformprogrammet. I synnerhet ser båda rapporterna de offentliga finansernas hållbarhet mot bakgrund av en åldrande befolkning som en viktig utmaning för den belgiska ekonomin. Stabilitetsprogrammet innehåller dock varken någon kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet, inom ramen för strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt, eller några systematiska upplysningar om de direkta budgetkostnaderna eller besparingarna som de viktigaste reformerna i de nationella reformprogrammen skulle medföra. Däremot verkar beräkningarna av de offentliga finanserna beakta effekterna av de åtgärder som redan genomförts på grundval av det nationella reformprogrammet.
            (10) Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i stort med de länderspecifika allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna och med de finanspolitiska riktlinjer för medlemsstaterna inom euroområdet som utfärdats inom ramen för Lissabonstrategin.
            (11) När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter Framför allt saknas uppgifter om sektorsspecifika saldon. .[11]
            Framför allt saknas uppgifter om sektorsspecifika saldon.
            Sammantaget är slutsatsen att man, efter en imponerande minskning av skuldkvoten sedan 1993 till 85 % 2007, i programmet räknar med en fortsatt och snabb minskning genom gradvis uppbyggda nominella överskott efter försämringen av de offentliga finanserna under 2007. Budgetkonsolideringen grundar sig framför allt på en minskning av räntekostnaderna och en ökning av skatteintäkterna. Insatserna vad gäller primära utgifter är fortfarande väldigt små. Det finns risker för att de finanspolitiska målen inte kan komma att uppnås, i synnerhet mot bakgrund av de relativt optimistiska makroekonomiska antagandena och det faktum att programmet inte anger åtgärder som verkar krävas för att uppnå målen. Anpassningen mot programmets mål på medellång sikt under 2008 förefaller inte vara tillräcklig och det verkar inte troligt att målen på medellång sikt kommer att uppnås som planerat 2009 i avsaknad av kompletterande åtgärder.
            Mot bakgrund av denna bedömning och Eurogruppens riktlinjer för finanspolitiken från april 2007 uppmanas Belgien att
            i) säkerställa att målet balans i de offentliga finanserna uppnås 2008 och att målet på medellång sikt uppnås 2009 genom en strukturell anpassning motsvarande 0,5 % av BNP som riktmärke, bland annat genom att genomföra kompletterande strukturella åtgärder, i synnerhet på utgiftssidan,
            ii) mot bakgrund av den fortfarande höga skuldnivån och den beräknade ökningen av de åldersrelaterade utgifterna fortsätta att ta itu med de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt genom att nå höga strukturella primära överskott och genom att genomföra reformer för att öka sysselsättningsgraden och den potentiella tillväxten samt att minska de åldersrelaterade kostnaderna för de offentliga finanserna.
            Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar
             | |2006|2007|2008|2009|2010|2011|
            Real BNP (förändring i %)|SP april 2008|2,8|2,7|1,9|2,0|2,0|2,0|
            |KOM april 2008|2,8|2,7|1,7|1,5|Uppgift saknas|Uppgift saknas|
            |SP dec. 2006|2,7|2,2|2,1|2,2|2,|Uppgift saknas|
            HIKP-inflation (i %)|SP april 2008|2,3|1,8|3,0|1,7|1,8|1,8|
            |KOM april 2008|2,3|1,8|3,6|2,3|Uppgift saknas|Uppgift saknas|
            |SP dec. 2006|2,4|1,9|1,8|1,8|1,9|Uppgift saknas|
            Produktionsgap 1 (i % av potentiell BNP)|SP april 2008|0,1|0,3|-0,1|-0,4|-0,5|-0,8|
            |KOM april 2008 2|0,1|0,3|-0,3|-1,0|Uppgift saknas|Uppgift saknas|
            |SP dec. 2006|-0,3|-0,4|-0,4|-0,4|-0,3|Uppgift saknas|
            Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalansen) (i % av BNP)|SP april 2008|Uppgift saknas|Uppgift saknas|Uppgift saknas|Uppgift saknas|Uppgift saknas|Uppgift saknas|
            |KOM april 2008|3,4|3,2|2,6|2,4|Uppgift saknas|Uppgift saknas|
            |SP dec. 2006|2,0|2,0|2,2|2,4|2,7|Uppgift saknas|
            Saldot i de offentliga finanserna (i % av BNP)|SP april 2008|0,3|-0,2|0,0|0,3|0,7|1,0|
            |KOM april 2008|0,3|-0,2|-0,4|-0,6|Uppgift saknas|Uppgift saknas|
            |SP dec. 2006|0,0|0,3|0,5|0,7|0,9|Uppgift saknas|
            Primärt saldo (i % av BNP)|SP april 2008|4,3|3,7|3,7|3,8|4,1|4,3|
            |KOM april 2008|4,3|3,7|3,3|2,9|Uppgift saknas|Uppgift saknas|
            |SP dec. 2006|4,1|4,2|4,1|4,1|4,2|Uppgift saknas|
            Konjunkturrensat saldo 1 (i % av BNP)|SP april 2008|0,3|-0,4|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |KOM april 2008|0,3|-0,3|-0,2|-0,1|Uppgift saknas|Uppgift saknas|
            |SP dec. 2006|0,2|0,5|0,7|0,9|1,1|Uppgift saknas|
            Strukturellt saldo 3 (i % av BNP)|SP april 2008|-0,4|-0,3|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |KOM april 2008|-0,6|-0,3|-0,2|-0,1|Uppgift saknas|Uppgift saknas|
            |SP dec. 2006 4|-0,4|0,1|Uppgift saknas|Uppgift saknas|Uppgift saknas|Uppgift saknas|
            Offentlig bruttoskuld (i % av BNP)|SP april 2008|88,2|84,9|81,5|78,1|74,7|71,1|
            |KOM april 2008|88,2|84,9|81,9|79,9|Uppgift saknas|Uppgift saknas|
            |SP dec. 2006|87,7|83,9|80,4|76,6|72,6|Uppgift saknas|
            Anm.:|
            1 Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i dessa.|
            2 Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 2,5 %, 2,5 %, 2,2 % respektive 2,2 % under perioden 2006–2009.|
            3 Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Enligt det senaste programmet minskar engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder underskottet med 0,7 % av BNP 2006 och ökar underskottet med 0,1 % av BNP under 2007. Enligt kommissionens vårprognos minskar engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder underskottet med 0,9 % av BNP 2006 och ökar underskottet med 0,1 % av BNP under 2007.|
            4  Uppdateringen av stabilitetsprogrammet i december 2006 innehöll inga uppgifter om användningen av engångsåtgärder mellan 2008 och 2010.|
             | | | | | | | |
            Källa :|
            Stabilitetsprogrammet (SP): Kommissionens vårprognos 2008 (KOM), och kommissionens beräkningar.|
            [1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på  http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [2] Hela uttalandet återfinns på www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            [3] EUT L 139, 29.5.2008, s. 59.
            [4] Meddelande från kommissionen till Europeiska rådet: ”Strategirapporten om den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning: start för den nya treårsperioden (2008-2010)”, KOM(2007) 803, 11.12.2007.
            [5] Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: ”De offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt i EU”, [KOM(2006) 574, 12.10.2006], och Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för ekonomi och finans (2006): ”The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy nr 4/2006.
            [6] ”Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll”, som godkändes av Ekofinrådet den 11 oktober 2005.
            [7] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [8] Uppdateringen lämnades in så fort en regering med fullständiga befogenheter hade installerats, dvs. långt efter den tidsfrist som fastställts i uppförandekoden (den 1 december).
            [9] Bedömningen beaktar bland annat kommissionens vårprognos 2008 och kommissionens bedömning av rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet.
            [10] EUT C 89, 24.2.2007, s. 2.
            [11] Framför allt saknas uppgifter om sektorsspecifika saldon.
         ES
            (...PICT...)|COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS|
            Bruselas, 11.6.2008
            SEC(2008) 2013 final

            Recomendación de
            DICTAMEN DEL CONSEJO
            sobre el programa de estabilidad actualizado de Bélgica (2007-2011)
            (presentada por la Comisión)
            EXPOSICIÓN DE MOTIVOS
            1. Contexto general
            El Pacto de Estabilidad y Crecimiento tiene por objetivo lograr unas finanzas públicas saneadas como medio de reforzar las condiciones para la estabilidad de precios y para un crecimiento fuerte, sostenible y generador de empleo. La reforma del Pacto realizada en 2005, aunque reconocía la utilidad de éste como elemento estabilizador de la disciplina fiscal, pretendía reforzar su eficacia y sus fundamentos económicos y salvaguardar la sostenibilidad de la hacienda pública a largo plazo.
            El Reglamento (CE) nº 1466/97 del Consejo relativo al reforzamiento de la supervisión de las situaciones presupuestarias y a la supervisión y coordinación de las políticas económicas DO L 209 de 2.8.1997, p.1. Reglamento modificado por el Reglamento (CE) nº 1055/2005 (DO L 174 de 7.7.2005, p. 1). Los documentos a que se hace referencia en este texto pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , que forma parte del Pacto de Estabilidad y Crecimiento, establece que los Estados miembros han de presentar al Consejo y a la Comisión programas de estabilidad o de convergencia y las correspondientes actualizaciones anuales (los Estados miembros que ya han adoptado la moneda única deben presentar programas de estabilidad (actualizados), y los Estados miembros que aún no la han adoptado, programas de convergencia (actualizados)).  El primer programa de estabilidad de Bélgica fue presentado en diciembre de 1998. De conformidad con el Reglamento, el Consejo emitió su dictamen sobre el mismo el 15 de marzo de 1999, basándose en una recomendación de la Comisión y previa consulta al Comité Económico y Financiero. De conformidad con el Reglamento, los programas de estabilidad y de convergencia actualizados han de ser evaluados por la Comisión y examinados por el Comité, y, en caso necesario, y siguiendo el procedimiento mencionado, pueden ser examinados por el Consejo.[1]
            DO L 209 de 2.8.1997, p.1. Reglamento modificado por el Reglamento (CE) nº 1055/2005 (DO L 174 de 7.7.2005, p. 1). Los documentos a que se hace referencia en este texto pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            2. Contexto de la evaluación del programa actualizado
            La Comisión ha examinado la actualización más reciente del programa de estabilidad de Bélgica, presentada el 21 de abril de 2008, y recomienda un dictamen del Consejo sobre ella (en el recuadro se recogen los principales aspectos tratados en la evaluación).
            Con el fin de establecer el marco en el que se evalúa la estrategia presupuestaria del programa de estabilidad actualizado, en los siguientes apartados se resumen:
            (1) La evaluación más reciente de la situación del país respecto de la vertiente preventiva del Pacto de Estabilidad y Crecimiento (síntesis del dictamen del Consejo sobre la anterior actualización del programa de estabilidad).
            (2) Las orientaciones para las políticas presupuestarias adoptadas por el Eurogrupo en abril de 2007.
            (3) La actualización de mayo de 2008 de las orientaciones generales de política económica dirigidas al país en materia presupuestaria.
            (4) La evaluación por la Comisión   del informe de octubre de 2007 sobre la aplicación del programa nacional de reforma.
            2.1. Evaluación realizada en el dictamen del Consejo sobre la actualización anterior
            En su dictamen de 27 de marzo de 2007, el Consejo resumió su evaluación de la anterior actualización del programa de estabilidad, referente al periodo 2006-2010, de la forma siguiente. «El Consejo considera que la estrategia de reducción constante de la deuda, todavía muy elevada, constituye un ejemplo de política presupuestaria conforme con el Pacto. No obstante, aunque el programa prevé un aumento progresivo del superávit (en particular, gracias a una reducción de los pagos de intereses) partiendo de una situación de equilibrio presupuestario en términos nominales, la consecución de los objetivos presupuestarios sigue estando sujeta a algunos riesgos. Con todo, se prevé que se alcance el objetivo a medio plazo durante el período de vigencia del programa».
            Habida cuenta de su evaluación, el Consejo invitó a Bélgica a: «asegurar el cumplimiento del objetivo presupuestario para 2007 y aumentar el ritmo de ajuste hacia el OMP, procurando, entre otras cosas, recurrir menos a las medidas de carácter excepcional», y, «dado el alto nivel de deuda y el aumento previsto de los gastos derivados del envejecimiento de la población, abordar mejor la cuestión de la sostenibilidad a largo plazo de la hacienda pública, situándose, como mínimo, en el OMP, así como aplicando las reformas».
            2.2. Orientaciones para las políticas presupuestarias adoptadas por el Eurogrupo en abril de 2007
            El 20 de abril de 2007, con vistas a mejorar la coordinación de las políticas fiscales en la zona del euro, los ministros del Eurogrupo  debatieron las evoluciones presupuestarias de los Estados miembros en 2007 y las primeras perspectivas de la política económica para 2008 y sus implicaciones para la zona del euro.
            Reafirmando su adhesión a los sólidos principios fiscales contenidos en el Pacto de Estabilidad y Crecimiento revisado y a las normas fiscales nacionales, los ministros se comprometieron a: i) aprovechar los resultados presupuestarios mejores de lo previsto en 2006 para perseguir unos objetivos presupuestarios más ambiciosos que los establecidos en las actualizaciones de finales de 2006 de los programas de estabilidad; ii) ejecutar sus presupuestos para 2007 según lo planeado, evitando excesos en los gastos y empleando los ingresos no esperados para reducir el déficit público y la deuda pública; y iii) diseñar minuciosamente la política fiscal para 2008 con objeto de acelerar el ajuste hacia el objetivo a medio plazo para los Estados miembros que aún no lo hayan alcanzado y evitar reforzar los desequilibrios macroeconómicos globales   de aquellos que ya lo hayan logrado El texto completo de la declaración puede consultarse en: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf .[2]
            El texto completo de la declaración puede consultarse en:
            www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            2.3. Actualización de mayo de 2008 de las orientaciones generales de política económica dirigidas al país en materia presupuestaria
            El 14 de mayo de 2008, el Consejo adoptó una Recomendación relativa a la actualización de las orientaciones generales de política económica 2008 de los Estados miembros y de la Comunidad y sobre la ejecución de las políticas de empleo de los Estados miembros DO L 139, 29.5.2008, p. 59. . En materia de política presupuestaria, se recomendó a Bélgica reforzar «la consolidación presupuestaria» y «aplicar plenamente la estrategia destinada a garantizar la viabilidad a largo plazo de las finanzas públicas, incluido el control del gasto, los excedentes fiscales y una reducción continuada de la deuda pública». Por otra parte, se recomendó a todos los Estados miembros de la zona del euro que «sigan llevando a cabo la consolidación presupuestaria hacia sus objetivos a medio plazo conforme al Pacto de estabilidad y crecimiento, esforzándose por lograr un ajuste estructural anual igual, como mínimo, al 0,5 % del PIB como referencia» y «mejoren la solidez de sus haciendas públicas revisando el gasto público y la fiscalidad y modernizando la administración pública, para mejorar la productividad y la innovación, contribuyendo así al crecimiento económico, al empleo y a la viabilidad fiscal».[3]
            DO L 139, 29.5.2008, p. 59.
            2.4. Evaluación por la Comisión del informe de octubre de 2007 sobre la aplicación del programa nacional de reforma
            El 11 de diciembre de 2007, la Comisión adoptó su informe estratégico sobre la estrategia de Lisboa renovada para el crecimiento y el empleo, que incluye una evaluación del informe de octubre de 2007 sobre la aplicación del programa nacional de reforma de Bélgica Comunicación de la Comisión al Consejo Europeo, «Informe estratégico sobre la estrategia de Lisboa renovada para el crecimiento y el empleo: lanzamiento del nuevo ciclo (2008-2010)», 11.12.2007, COM(2007)803. . Ésta puede resumirse como se expone a continuación.[4]
            Comunicación de la Comisión al Consejo Europeo, «Informe estratégico sobre la estrategia de Lisboa renovada para el crecimiento y el empleo: lanzamiento del nuevo ciclo (2008-2010)», 11.12.2007, COM(2007)803.
            El programa nacional de reforma de Bélgica plantea como principales prioridades a fin de impulsar el crecimiento y la creación de empleo: la viabilidad de las finanzas públicas; la reducción de los costes laborales, la creación de un mercado de trabajo más dinámico; la estimulación de la economía mediante inversión y reformas; el reforzamiento del sistema de seguridad social; y el fomento de las sinergias entre la protección del medio ambiente y el crecimiento. Según la evaluación de la Comisión, Bélgica ha realizado avances satisfactorios en la aplicación de su programa nacional de reforma durante el periodo 2005-2007, a pesar de la ralentización del ritmo de reformas observada en 2007.
            Teniendo en cuenta los factores favorables y desfavorables detectados y los progresos alcanzados, la Comisión recomendó que se instase a Bélgica a conceder la máxima prioridad al reto planteado por la elevada presión fiscal sobre el factor trabajo, reforzando al mismo tiempo el saneamiento fiscal y mejorando los resultados del mercado de trabajo.
            Por otra parte, Bélgica deberá centrarse también en las áreas de: viabilidad a largo plazo de las finanzas públicas; competencia en los mercados del gas y la electricidad; I+D e innovación; y tasa de empleo de los trabajadores de más edad y de los grupos vulnerables.
            Basándose en el Informe Estratégico de la Comisión, el Consejo adoptó el 14 de mayo de 2008 una Recomendación relativa a la actualización de 2008 de las Orientaciones Generales de Política Económica de los Estados miembros, incluidas las dirigidas a Bélgica.
            Recuadro: Principales aspectos tratados en la evaluaciónDe conformidad con el artículo 5, apartado 1 (programas de estabilidad), y con el artículo 9, apartado 1 (programas de convergencia), del Reglamento (CE) nº 1466/97 del Consejo, la evaluación debe:Determinar si los supuestos económicos en los que se basa el programa son realistas.Examinar el objetivo presupuestario a medio plazo presentado por el Estado miembro y determinar si la senda de ajuste es adecuada.Determinar si las medidas que se están adoptando o se propone adoptar para seguir esta senda de ajuste bastan para alcanzar el objetivo presupuestario a medio plazo durante el ciclo.Al evaluar la senda de ajuste hacia el logro del objetivo a medio plazo, determinar si en coyunturas económicas favorables se realiza un mayor esfuerzo de ajuste, mientras que el esfuerzo puede ser más limitado en coyunturas económicas desfavorables, y, en el caso de los Estados miembros del MTC II y de la zona del euro, si el Estado miembro considerado, a fin de alcanzar su objetivo a medio plazo, persigue una mejora anual de su saldo ajustado en función del ciclo, excluidas las medidas excepcionales y otras medidas de carácter temporal, equivalente como mínimo al 0,5% del PIB.Al definir la senda de ajuste hacia el objetivo a medio plazo (para los Estados miembros que aún no lo hayan alcanzado) o permitir una desviación temporal respecto de este objetivo (para los países que lo hayan alcanzado), examinar la aplicación de importantes reformas estructurales que tengan efectos directos sobre la reducción de costes a largo plazo (en particular elevando el potencial de crecimiento) y, por consiguiente, un impacto verificable sobre la viabilidad a largo plazo de la hacienda pública (a condición de que se mantenga un margen de seguridad adecuado respecto del valor de referencia del 3% del PIB y de que se prevea que la situación presupuestaria vuelva al objetivo a medio plazo dentro del periodo de programación), prestando especial atención a reformas de las pensiones que introduzcan un sistema de varios pilares que incluya un pilar obligatorio financiado por capitalización.Determinar si la política económica del Estado miembro considerado es compatible con las orientaciones generales de política económica.El realismo de los supuestos macroeconómicos del programa se evalúa haciendo referencia a las previsiones de la primavera de 2008 de los servicios de la Comisión, empleando asimismo la metodología común para la estimación del potencial de producción y de los saldos presupuestarios ajustados en función del ciclo. En la evaluación también se examina:La evolución del ratio de deuda y las perspectivas de sostenibilidad a largo plazo de las finanzas públicas, a las que debe prestarse atención suficiente en el proceso de supervisión de las situaciones presupuestarias, de conformidad con un informe del Consejo de 20 de marzo de 2005 sobre la  «M ejora de la aplicación del Pacto de Estabilidad y Crecimiento »  (una Comunicación de la Comisión de 12 de octubre de 2006 establece el enfoque para la evaluación de la sostenibilidad a largo plazo Comunicación de la Comisión al Consejo y al Parlamento Europeo: «Sostenibilidad a largo plazo de las finanzas públicas en la UE», 12.10.2006, COM (2006) 574 final; y Comisión Europea, Dirección General de Asuntos Económicos y Financieros (2006), « The long-term sustainability of public finances in the European Union », Economía Europea, nº 4/2006. );Comunicación de la Comisión al Consejo y al Parlamento Europeo: «Sostenibilidad a largo plazo de las finanzas públicas en la UE», 12.10.2006, COM (2006) 574 final; y Comisión Europea, Dirección General de Asuntos Económicos y Financieros (2006), « The long-term sustainability of public finances in the European Union », Economía Europea, nº 4/2006.El grado de integración con el programa nacional de reforma, presentado por cada Estado miembro en el contexto de la estrategia de Lisboa para el crecimiento y el empleo, y su informe de aplicación de octubre de 2007 (en su nota explicativa de 7 de junio de 2005 sobre las Orientaciones Generales de Política Económica para el periodo 2005-2008, dirigida al Consejo Europeo, el Consejo EcoFin declaró que los programas nacionales de reforma deben ser compatibles con los programas de estabilidad y de convergencia).|
            El cumplimiento del código de conducta, que, en particular, prescribe una estructura y un conjunto de cuadros de datos comunes para los programas de estabilidad y de convergencia «Condiciones de aplicación del Pacto de Estabilidad y Crecimiento y directrices sobre el contenido y el formato de los programas de estabilidad y de convergencia», aprobadas por el Consejo EcoFin de 11 de octubre de 2005. .«Condiciones de aplicación del Pacto de Estabilidad y Crecimiento y directrices sobre el contenido y el formato de los programas de estabilidad y de convergencia», aprobadas por el Consejo EcoFin de 11 de octubre de 2005.|
            Recomendación de
            DICTAMEN DEL CONSEJO  de
            sobre el programa de estabilidad actualizado de Bélgica (2007-2011)
            EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
            Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea,
            Visto el Reglamento (CE) nº 1466/97 del Consejo, de 7 de julio de 1997, relativo al reforzamiento de la supervisión de las situaciones presupuestarias y a la supervisión y coordinación de las políticas económicas DO L 209 de 2.8.1997, p.1. Reglamento modificado por el Reglamento (CE) nº 1055/2005 (DO L 174 de 7.7.2005, p. 1). Los documentos a que se hace referencia en este texto pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , y, en particular, su artículo 5, apartado 3,[7]
            DO L 209 de 2.8.1997, p.1. Reglamento modificado por el Reglamento (CE) nº 1055/2005 (DO L 174 de 7.7.2005, p. 1). Los documentos a que se hace referencia en este texto pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            Vista la Recomendación de la Comisión,
            Previa consulta al Comité Económico y Financiero,
            HA EMITIDO EL PRESENTE DICTAMEN:
            (1) El [8 de julio de 2008], el Consejo examinó el programa de estabilidad actualizado de Bélgica, que abarca el periodo 2007-2011 La actualización se presentó más de cuatro meses y medio después del plazo del 1 de diciembre establecido en el código de conducta debido a que tras las elecciones federales de junio de 2007 se tardó más de lo previsto en formar un nuevo Gobierno con plenos poderes. .[8]
            La actualización se presentó más de cuatro meses y medio después del plazo del 1 de diciembre establecido en el código de conducta debido a que tras las elecciones federales de junio de 2007 se tardó más de lo previsto en formar un nuevo Gobierno con plenos poderes.
            (2) En los últimos diez años, el PIB ha crecido aproximadamente el 2,25% por término medio, esto es, a una tasa ligeramente superior a la de la zona del euro. Este crecimiento del PIB relativamente elevado ha llevado a una disminución de la tasa de desempleo, mientras que la tasa de empleo (especialmente, la de los jóvenes y los trabajadores de más edad) y el número de horas trabajadas se han mantenido a un bajo nivel, como consecuencia de la alta presión fiscal sobre el trabajo y la rigidez del mercado laboral, de unas exigencias de búsqueda de empleo poco estrictas y de una baja edad de jubilación efectiva. El saldo presupuestario ha oscilado en torno a una situación de equilibrio desde 2000 (excepto en 2005), y el ratio de deuda, que había caído del 134% del PIB en 1993 al 108% del PIB en 2000, siguió su impresionante ritmo de reducción, situándose actualmente por debajo del 85% del PIB. Un aumento de la tasa de empleo, junto con unos saldos presupuestarios ambiciosos, contribuiría a la viabilidad a largo plazo de la hacienda pública.
            (3) Según el escenario macroeconómico subyacente en el programa, el crecimiento del PIB real disminuiría del 2,8% en 2007 al 1,9% en 2008, para estabilizarse en los años siguientes en torno al 2%. Partiendo de la información disponible En particular, la evaluación tiene en cuenta las previsiones de la primavera de 2008 de los servicios de la Comisión y la evaluación por la Comisión   del informe de octubre de 2007 sobre la aplicación del programa nacional de reforma. , el escenario para 2008 y 2009 parece basarse en unas hipótesis de crecimiento favorables habida cuenta del deterioro del marco exterior y del aumento de la inflación observados tras la finalización de las previsiones incluidas en el programa. Las hipótesis de crecimiento para 2010-2011 parecen globalmente verosímiles. Según la actualización del programa, la inflación aumentaría al 3,0% en 2008 y disminuiría al 1,75% durante el periodo 2009-2011. Las previsiones de inflación para 2008-2009 incluidas en el programa parecen optimistas habida cuenta de la notable subida de los precios de los productos básicos y de los alimentos transformados registrada en los últimos meses. Por otra parte, las previsiones de aumento del empleo de alrededor del 1% anual incluidas en la actualización del programa parecen relativamente elevadas teniendo en cuenta un crecimiento del PIB por debajo de su nivel potencial durante todo el periodo del programa. Aunque las previsiones del programa relativas al incremento de los salarios son bajas para 2008, para los años siguientes son demasiado elevadas (3,25%-3,5%), particularmente en comparación con la baja tasa de inflación prevista.[9]
            En particular, la evaluación tiene en cuenta las previsiones de la primavera de 2008 de los servicios de la Comisión y la evaluación por la Comisión   del informe de octubre de 2007 sobre la aplicación del programa nacional de reforma.
            (4) En 2007, el déficit de las administraciones públicas representaba el 0,2% del PIB, frente a un objetivo de superávit equivalente al 0,3% del PIB establecido en la anterior actualización del programa de estabilidad. Los peores resultados en 2007 se debieron a que el aumento de los gastos por encima de lo previsto sólo fue compensado parcialmente por un pequeño efecto de base positivo derivado de unos resultados en 2006 mejores de lo previsto y de un aumento de los ingresos superior al esperado. Los gastos superiores a los planeados fueron la consecuencia, en particular, de un fuerte incremento de las subvenciones pagadas a las empresas en el marco del régimen de bonos para la prestación de servicios y de unos efectos de las medidas puntuales inferiores a lo previsto. La sorpresa positiva por el lado de los ingresos se derivó principalmente de unas cotizaciones sociales mayores de lo previsto y tuvo lugar a pesar de no haberse aplicado una serie de medidas puntuales de aumento de los ingresos previstas. De esta forma, la ejecución del presupuesto en 2007 no siguió totalmente la invitación formulada en el dictamen del Consejo de 27 de marzo de 2007 sobre la anterior actualización del programa de estabilidad DO C 89/2 24.4.2007, p. 2.  y las orientaciones formuladas por el Eurogrupo en abril de 2007 en materia de política presupuestaria, dado que los ingresos no previstos se emplearon en un aumento de los gastos por encima de los presupuestados.[10]
            DO C 89/2 24.4.2007, p. 2.
            (5) El principal objetivo de la estrategia presupuestaria a medio plazo definida en el programa es garantizar una reducción continua del aún elevado ratio de deuda, que pasaría de una cifra próxima al 85% del PIB en 2007 a aproximadamente el 71% del PIB en 2011, mediante una constitución gradual de superávit presupuestarios globales hasta el 1% del PIB en 2011, partiendo de una situación de equilibrio presupuestario en 2008. El superávit primario, que ha venido disminuyendo desde 2001 (del 7,0% al 3,7% del PIB en 2007) paralelamente a los avances en la reducción de la deuda, se prevé que aumente hasta el 4,4% del PIB de aquí a 2011. Como consecuencia de los resultados peores de lo previsto en 2007, los objetivos presupuestarios (tanto en términos nominales como en términos estructurales) son inferiores para todo el período del programa a los incluidos en la anterior actualización. El saldo estructural, calculado aplicando la metodología común, se espera que mejore de un déficit del 0,25% del PIB en 2007 a un superávit de cerca del 1,5% del PIB en 2011. En comparación con lo previsto en la anterior actualización del programa de estabilidad, el logro del objetivo a medio plazo —superávit del 0,5% del PIB del saldo estructural (saldo ajustado en función del ciclo excluidas las medidas puntuales y otras medidas de carácter temporal)— se retrasa en un año, hasta 2009. El ajuste tendría lugar tanto por el lado de los gastos como por el de los ingresos. La reducción planeada del gasto de 0,7 puntos porcentuales del PIB en términos nominales se debería principalmente a la reducción del gasto de intereses que se derivaría de la disminución prevista del ratio de deuda. Los ingresos aumentarían en 0,5 puntos porcentuales del PIB, debido al aumento previsto de las bases impositivas. A diferencia de la anterior actualización, el programa no prevé explícitamente recurrir a nuevas medidas puntuales a partir de 2008.
            (6) Los resultados presupuestarios podrían ser peores de lo previsto en el programa. En primer lugar, el marco macroeconómico podría ser peor que el previsto en la actualización del programa, especialmente en 2008 y 2009. En particular, las hipótesis optimistas en materia de empleo, salarios y aumento del consumo podrían haber llevado a una sobreestimación de los ingresos tributarios. Por otra parte, la previsión de elasticidad tributaria global parece demasiado elevada para 2008. En cuanto a los gastos primarios, el programa no incluye las medidas que parecen necesarias para alcanzar el ajuste planeado en un contexto de aumento de los gastos vinculados al envejecimiento de la población y de previsión de fuertes subidas salariales. Además, excluyendo la reducción de los gastos de intereses, la composición del ajuste se realizaría principalmente por el lado de los ingresos, lo que posiblemente reducirá la sostenibilidad del mismo. Por último, aunque el presupuesto se ha mantenido globalmente equilibrado durante los últimos años, se ha retrasado el logro de los superávit presupuestarios establecidos como objetivo. A pesar de las buenas condiciones macroeconómicas en 2007, el objetivo global no se alcanzó al no haberse formado un gobierno con plenos poderes tras las elecciones generales celebradas en junio. En 2008, parecen necesarias nuevas medidas para alcanzar el objetivo. A la luz de los riesgos mencionados anteriormente para las perspectivas macroeconómicas y para los objetivos presupuestarios, es probable que la evolución del ratio de deuda sea menos favorable que la prevista en el programa, aunque la deuda seguiría una firme tendencia decreciente.
            (7) A la luz de esta evaluación de riesgos, la orientación presupuestaria del programa podría no ser suficiente para garantizar el logro del objetivo a medio plazo de aquí a 2009, según se prevé en el programa. Sin embargo, durante todo el periodo que abarca el programa se lograría un margen de seguridad suficiente para impedir que se rebase el límite del 3% del PIB en caso de fluctuaciones cíclicas normales. El ritmo de ajuste hacia el objetivo a medio plazo que implica el programa deberá reforzarse en 2008 mediante la aplicación de nuevas medidas presupuestarias estructurales en el contexto del ejercicio de control presupuestario previsto con objeto de garantizar el logro del equilibrio presupuestario. En 2009, deberá apoyarse en nuevas medidas, particularmente por el lado del gasto, para permitir la mejora mínima del 0,5% del PIB especificada en el Pacto de Estabilidad y Crecimiento y el logro del objetivo a medio plazo según lo previsto. El Consejo también observa que los planes presupuestarios para 2008 no son totalmente compatibles con las orientaciones en materia de política presupuestaria formuladas por el Eurogrupo en abril de 2007. Aunque podría disminuir menos que lo previsto en el programa, el ratio de deuda disminuiría suficientemente hacia el valor de referencia a lo largo del periodo cubierto por el programa.
            (8) Bélgica parece afrontar un nivel de riesgo medio en cuanto a la sostenibilidad de su hacienda pública. Los efectos del envejecimiento de la población sobre el presupuesto a largo plazo serían superiores a la media de EU-27, debido particularmente a un aumento relativamente elevado de la proporción que representan los gastos de pensiones en el PIB. La edad de jubilación efectiva de Bélgica es una de las más bajas de Europa, y aumentarla es el objetivo del «Pacto entre Generaciones», que introduce una serie de cambios en el sistema de pensiones. Aunque esta reforma representa un paso en la dirección adecuada, las previsiones a escala nacional muestran que no reduciría la brecha de sostenibilidad. La situación presupuestaria en 2007, según la estimación del programa, aunque es ligeramente peor que la situación de partida del programa anterior, contribuiría a compensar los efectos del envejecimiento de la población sobre el presupuesto a largo plazo. No obstante, no bastaría para contrarrestar totalmente las futuras presiones sobre el gasto. El mantenimiento de unos altos superávit primarios a largo plazo, la reducción del ratio de deuda por debajo del valor de referencia establecido en el Tratado y la aplicación de nuevas medidas tendentes a limitar el aumento substancial de los gastos vinculados al envejecimiento de la población contribuirían a reducir los riesgos para la viabilidad de la hacienda pública.
            (9) El programa de estabilidad parece compatible en cierta medida con el informe de octubre de 2007 sobre la aplicación del programa nacional de reforma. En particular, ambos informes consideran la sostenibilidad de la hacienda pública a la luz del envejecimiento de la población, que representa un reto fundamental para la economía belga. Sin embargo, el programa de estabilidad no contiene una evaluación cualitativa de las repercusiones generales del informe de aplicación de octubre de 2007 del programa nacional de reforma dentro de la estrategia fiscal a medio plazo, ni información sistemática sobre los costes o ahorros presupuestarios directos de las principales reformas contempladas en el programa nacional de reforma. Por otra parte, sus previsiones presupuestarias no tienen en cuenta las implicaciones para la hacienda pública de las medidas ya aplicadas en el marco del programa nacional de reforma.
            (10) La estrategia presupuestaria del programa es globalmente compatible con las orientaciones generales de política económica por país incluidas en las Directrices integradas y las orientaciones para los Estados miembros de la zona del euro en el ámbito de las políticas presupuestarias formuladas en el contexto de la Estrategia de Lisboa.
            (11) En cuanto a los requisitos en materia de datos que establece el código de conducta para los programas de estabilidad y de convergencia, el programa presenta lagunas en los datos obligatorios y opcionales En particular no se facilitaron los datos sobre saldos sectoriales. .[11]
            En particular no se facilitaron los datos sobre saldos sectoriales.
            De forma general puede concluirse que, tras una impresionante reducción del ratio de deuda a partir de 1993, hasta el 85% en 2007, el programa contempla una reducción continua y rápida mediante una constitución progresiva de superávit globales tras el deterioro presupuestario sufrido en 2007. El saneamiento presupuestario se basaría principalmente en una reducción de los gastos de intereses y un aumento de los ingresos presupuestarios, mientras que los esfuerzos de reducción de los gastos primarios seguirían siendo limitados. Existen riesgos para el logro de los objetivos presupuestarios, particularmente habida cuenta de que las hipótesis macroeconómicas subyacentes son relativamente favorables y del hecho de que el programa no especifica medidas que parecen necesarias para alcanzar los objetivos. El ajuste hacia el objetivo a medio plazo no parece ser suficiente en 2008 y parece poco probable el logro de este en 2009, según lo previsto, si no se adoptan nuevas medidas.
            A la luz de la anterior evaluación y teniendo en cuenta las orientaciones adoptadas por el Eurogrupo en abril de 2007 en materia de política fiscal, se insta a Bélgica a:
            (i) garantizar el logro del objetivo de equilibrio presupuestario en 2008 y del objetivo a medio plazo en 2009, realizando la mejora mínima anual del saldo estructural (0,5% del PIB), particularmente mediante la aplicación de nuevas medidas estructurales, sobre todo por el lado del gasto;
            (ii) a la luz del aún elevado nivel de deuda y del incremento previsto de los gastos vinculados al envejecimiento de la población, seguir abordando la sostenibilidad a largo plazo de las finanzas públicas obteniendo altos superávit primarios estructurales y aplicando medidas de reforma tendentes a aumentar la tasa de empleo y el potencial de crecimiento y a reducir los costes del envejecimiento de la población sobre el presupuesto.
            Comparación de las principales previsiones macroeconómicas y presupuestarias
             | |2006|2007|2008|2009|2010|2011|
            PIB real (% variación)|PE Abr 2008|2,8|2,7|1,9|2,0|2,0|2,0|
            |COM Abr 2008|2,8|2,7|1,7|1,5|–|–|
            |PE Dic 2006|2,7|2,2|2,1|2,2|2,2|–|
            Inflación IPCA (%)|PE Abr 2008|2,3|1,8|3,0|1,7|1,8|1,8|
            |COM Abr 2008|2,3|1,8|3,6|2,3|–|–|
            |PE Dic 2006|2,4|1,9|1,8|1,8|1,9|–|
            Brecha de producción  1 (% del PIB potencial)|PE Abr 2008|0,1|0,3|-0,1|-0,4|-0,5|-0,8|
            |COM Abr 2008 2|0,1|0,3|-0,3|-1,0|–|–|
            |PE Dic 2006|-0,3|-0,4|-0,4|-0,4|-0,3|–|
            Saldo neto de las operaciones financieras con el resto del mundo (% del PIB)|PE Abr 2008|–|–|–|–|–|–|
            |COM Abr 2008|3,4|3,2|2,6|2,4|–|–|
            |PE Dic 2006|2,0|2,0|2,2|2,4|2,7|–|
            Saldo presupuestario de las administraciones públicas (% del PIB)|PE Abr 2008|0,3|-0,2|0,0|0,3|0,7|1,0|
            |COM Abr 2008|0,3|-0,2|-0,4|-0,6|–|–|
            |PE Dic 2006|0,0|0,3|0,5|0,7|0,9|–|
            Saldo primario (% del PIB)|PE Abr 2008|4,3|3,7|3,7|3,8|4,1|4,3|
            |COM Abr 2008|4,3|3,7|3,3|2,9|–|–|
            |PE Dic 2006|4,1|4,2|4,1|4,1|4,2|–|
            Saldo presupuestario ajustado en función del ciclo 1 (% del PIB)|PE Abr 2008|0,3|-0,4|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |COM Abr 2008|0,3|-0,3|-0,2|-0,1|–|–|
            |PE Dic 2006|0,2|0,5|0,7|0,9|1,1|–|
            Saldo estructural  3 (% del PIB)|PE Abr 2008|-0,4|-0,3|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |COM Abr 2008|-0,6|-0,3|-0,2|-0,1|–|–|
            |PE Dic 2006 4|-0,4|0,1|–|–|–|–|
            Deuda pública bruta (% del PIB)|PE Abr 2008|88,2|84,9|81,5|78,1|74,7|71,1|
            |COM Abr 2008|88,2|84,9|81,9|79,9|–|–|
            |PE Dic 2006|87,7|83,9|80,4|76,6|72,6|–|
            Notas :|
            1  Brechas de producción y saldos ajustados en función del ciclo  recalculados por los servicios de la Comisión partiendo de los datos del programa .|
            2  Sobre   la base de un potencial de crecimiento estimado del  2,5%, el 2,5%, el 2,2% y el 2.2%,  respectivamente, en 2006, 2007, 2008 y 2009 .|
            3  Saldo presupuestario ajustado en función del ciclo excluidas las medidas puntuales y otras medidas de carácter temporal .  Las medidas puntuales y otras medidas de carácter temporal  representan el 0,7% del PIB en 2006 (reducción del déficit) y el 0,1% del PIB en 2007 (aumento del déficit) según el programa más reciente, y el 0,9% del PIB in 2006 (reducción del déficit) y el 0,1% del PIB en 2007 (aumento del déficit).|
            4  En la actualización de diciembre de 2006 del programa de estabilidad no se proporciona información sobre la aplicación de medidas puntuales en el período 2008-2010|
             | | | | | | | |
            Fuente :|
            Programa de estabilidad (PE); previsiones de los servicios de la Comisión (COM) de la primavera de 2008; cálculos de los servicios de la Comisión.|
            [1] DO L 209 de 2.8.1997, p.1. Reglamento modificado por el Reglamento (CE) nº 1055/2005 (DO L 174 de 7.7.2005, p. 1). Los documentos a que se hace referencia en este texto pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [2] El texto completo de la declaración puede consultarse en: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            [3] DO L 139, 29.5.2008, p. 59.
            [4] Comunicación de la Comisión al Consejo Europeo, «Informe estratégico sobre la estrategia de Lisboa renovada para el crecimiento y el empleo: lanzamiento del nuevo ciclo (2008-2010)», 11.12.2007, COM(2007)803.
            [5] Comunicación de la Comisión al Consejo y al Parlamento Europeo: «Sostenibilidad a largo plazo de las finanzas públicas en la UE», 12.10.2006, COM (2006) 574 final; y Comisión Europea, Dirección General de Asuntos Económicos y Financieros (2006), « The long-term sustainability of public finances in the European Union », Economía Europea, nº 4/2006.
            [6] «Condiciones de aplicación del Pacto de Estabilidad y Crecimiento y directrices sobre el contenido y el formato de los programas de estabilidad y de convergencia», aprobadas por el Consejo EcoFin de 11 de octubre de 2005.
            [7] DO L 209 de 2.8.1997, p.1. Reglamento modificado por el Reglamento (CE) nº 1055/2005 (DO L 174 de 7.7.2005, p. 1). Los documentos a que se hace referencia en este texto pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [8] La actualización se presentó más de cuatro meses y medio después del plazo del 1 de diciembre establecido en el código de conducta debido a que tras las elecciones federales de junio de 2007 se tardó más de lo previsto en formar un nuevo Gobierno con plenos poderes.
            [9] En particular, la evaluación tiene en cuenta las previsiones de la primavera de 2008 de los servicios de la Comisión y la evaluación por la Comisión   del informe de octubre de 2007 sobre la aplicación del programa nacional de reforma.
            [10] DO C 89/2 24.4.2007, p. 2.
            [11] En particular no se facilitaron los datos sobre saldos sectoriales.
         ET
            (...PICT...)|EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON|
            Brüssel 11.6.2008
            SEK(2008) 2013 lõplik

            Soovitus:
            NÕUKOGU ARVAMUS
            Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2007-2011
            (komisjoni esitatud)
            SELETUSKIRI
            1. Üldine taust
            Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu tingimuste tugevdamise vahend. Pakti reformimisel 2005. aastal tunnistati selle kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid püüti tugevdada selle tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.
            Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm  mis moodustab osa stabiilsuse ja kasvu paktist, on sätestatud, et iga liikmesriik peab nõukogule ja komisjonile esitama stabiilsus- või lähenemisprogrammi ning selle iga-aastase ajakohastatud versiooni. Ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) stabiilsusprogrammi ning ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) lähenemisprogrammi. Belgia esitas esimese stabiilsusprogrammi 1998. aasta detsembris. Määruse kohaselt esitas nõukogu 15. märtsil 1999 komisjoni soovituse põhjal ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega programmi kohta oma arvamuse. Määrusega nähakse ette, et komisjon peab ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama ja komitee peab neid kontrollima, samas kui nõukogul on õigus ajakohastatud programme eespool nimetatud sama menetluse kohaselt vajaduse korral kontrollida.[1]
            EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:
            http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm
            2. Ajakohastatud programmi hindamise taust
            Komisjon on kontrollinud Belgia stabiilsusprogrammi viimast ajakohastatud versiooni, mis esitati 21. aprillil 2008, ning esitab soovituse nõukogu sellekohase arvamuse kohta (vt hinnangus käsitletud põhipunktid).
            Asjaolud, mille põhjal on eelarvestrateegiat ajakohastatud stabiilsusprogrammis hinnatud, on kokkuvõtlikult järgmised:
            (1) viimane hinnang riigi eelarveseisundile stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavate sätete alusel (nõukogu arvamuse kokkuvõte stabiilsusprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohta);
            (2) eurogrupi kohtumisel 2007. aasta aprillis vastu võetud suunised eelarvepoliitika kohta;
            (3) 2008. aasta mais ajakohastatud riigispetsiifilised majanduspoliitika üldsuunised eelarvepoliitika valdkonnas;
            (4) komisjoni hinnang riikliku reformikava 2007. aasta oktoobri rakendusaruandele.
            2.1. Programmi eelmisele ajakohastatud versioonile nõukogu arvamuses antud hinnang
            Stabiilsusprogrammi eelmisele ajakohastatud versioonile, mis hõlmas ajavahemikku 2006–2010, andis nõukogu 27. märtsi 2007. aasta arvamuses järgmise kokkuvõtliku hinnangu. „Nõukogu leiab, et jätkuv võla suure suhte vähendamise strateegia on näide paktiga kooskõlas olevast eelarvepoliitikast. Kuigi pärast nominaalse eelarvetasakaalu saavutamist on programmiga ette nähtud järk-järguline ülejäägi loomine (eelkõige vähendades intressikulusid), on eelarve-eesmärkide täitmisel teatavad riskid. Siiski peaks keskpika perioodi eesmärk saavutatama programmiperioodi jooksul.”
            Eeltoodud hinnangut silmas pidades kutsub nõukogu Belgiat üles: „tagama 2007. aasta eelarve-eesmärgi saavutamine ning kiirendama seejärel eelarve kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas, kasutades selleks vähem ühekordseid meetmeid” ja „arvestades kõrget võlataset ning elanikkonna vananemisega seotud kulutuste prognoositud suurenemist, parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, saavutades vähemalt keskpika perioodi eelarve-eesmärgi ning rakendades reforme.”
            2.2. Eurogrupi kohtumisel 2007. aasta aprillis vastu võetud suunised eelarvepoliitika kohta
            Selleks et parandada eelarvepoliitika kooskõlastamist euroalal, arutasid eurogrupi ministrid 20. aprillil 2007 riikide eelarvemuutusi 2007. aastal ja esialgseid poliitilisi väljavaateid 2008. aastaks ning nende mõju euroalale.
            Veelkord kinnitades oma toetust läbivaadatud stabiilsuse ja kasvu pakti rangele eelarvepoliitikale ning riikide eelarvekorrale, võtsid ministrid kohustuse i) lähtuda 2006. aasta oodatust parematest eelarvetulemustest, et seada stabiilsusprogrammide 2006. aasta lõpus ajakohastatud versioonides sätestatust veelgi ambitsioonikamad eelarve-eesmärgid; ii) rakendada 2007. aasta eelarveid kavakohaselt, vältides ülekulusid ja kasutades ootamatuid lisatulusid riigieelarve puudujäägi ja valitsuse võlgade vähendamiseks; ja iii) hoolikalt kavandada 2008. aasta eelarvekavasid, et kiirendada eelarve kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas kõnealuseid eesmärke mittetäitvate liikmesriikide puhul ja hoida ära makromajandusliku tasakaalutuse üldine suurenemine kõnealuseid eesmärke täitvates liikmesriikides. Kogu teatis on kättesaadav veebilehel: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf[2]
            Kogu teatis on kättesaadav veebilehel:
            www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            2.3. 2008. aasta mais ajakohastatud riigispetsiifilised majanduspoliitika üldsuunised eelarvepoliitika valdkonnas
            Nõukogu võttis 14. mail 2007 vastu soovituse liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste ajakohastamise kohta 2008. aastal ja liikmesriikide tööhõivepoliitika rakendamise kohta. ELT L 139, 29.5.2008, lk 59.  Eelarvepoliitika valdkonnas soovitati Belgial „tugevdada eelarve tasakaalustamise meetmeid” ning julgustati keskenduma „riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamisele suunatud strateegia täies mahus rakendamisele, mis hõlmab muuhulgas kulude piiramist, eelarveülejäägi loomist ja valitsemissektori võla pidevat vähendamist.” Lisaks soovitati kõigil euroala liikmesriikidel „jätkata eelarveseisundi parandamist keskpika perioodi eesmärkide suunas vastavalt stabiilsus- ja kasvupaktile ning seega üritada saavutada iga-aastast struktuurset kohandamist vähemalt 0,5 % SKTst,” ja „riiklike kulutuste ja maksude läbivaatamise ning avaliku halduse ajakohastamise teel parandada riigi rahanduse kvaliteeti, et suurendada tootlikkust ja innovatsiooni ning sedasi toetada majanduskasvu ja eelarve jätkusuutlikkust.”[3]
            ELT L 139, 29.5.2008, lk 59.
            2.4. Komisjoni hinnang riikliku reformikava 2007. aasta oktoobri rakendusaruandele
            Komisjon võttis 11. detsembril 2007 vastu strateegilise aruande majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kohta, kusjuures aruandes antakse hinnang Belgia riikliku reformikava 2007. aasta oktoobri rakendusaruandele Komisjoni teatis Euroopa Ülemkogule „Strateegiline aruanne majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kohta: uue tsükli käivitamine (2008–2010)”, KOM(2007) 803, 11.12.2007.  ja kõnealune hinnang on kokkuvõtlikult järgmine:[4]
            Komisjoni teatis Euroopa Ülemkogule „Strateegiline aruanne majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kohta: uue tsükli käivitamine (2008–2010)”, KOM(2007) 803, 11.12.2007.
            Belgia riiklikus reformikavas on kindlaks määratud järgmised peamised prioriteedid majanduskasvu ja tööhõive valdkonnas: riigi rahanduse jätkusuutlikkus, tööjõukulude vähendamine, paindlikuma tööturu loomine, majanduse ergutamine investeeringute ja reformidega, sotsiaalkindlustussüsteemi tugevdamine ning keskkonnakaitse ja majanduskasvu sünergia tugevdamine. Komisjoni hinnangul on Belgia aastatel 2005–2007 olnud riikliku reformikava rakendamisel väga edukas vaatamata reformide mõningasele aeglustumisele 2007. aastal.
            Tuvastatud tugevusi ja nõrkusi ning tehtud edusamme arvesse võttes soovitas komisjon, et Belgia pööraks eelkõige tähelepanu tööjõuga seotud suure maksukoormuse vähendamisele ning samal ajal parandaks eelarveseisundit ja tööturu toimimist.
            Lisaks peaks Belgia keskenduma järgmistele valdkondadele: riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus, konkurents gaasi- ja elektriturul, uurimis- ja arendustegevus ning innovatsioon ning eakamate töötajate ja haavatavate rühmade tööhõive.
            Nõukogu võttis 14. mail 2008 komisjoni strateegilise aruande alusel vastu soovituse liikmesriikide, sealhulgas Belgia, majanduspoliitika üldsuuniste ajakohastamise kohta.
            Hinnangus käsitletud põhipunktidVastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 1 (stabiilsusprogrammid) ja artikli 9 lõikele 1 (lähenemisprogrammid) käsitletakse hinnangus järgmisi teemasid:kas programmi aluseks olevad majandusprognoosid on usutavad;kas liikmesriigi esitatud keskpika perioodi eelarve-eesmärk ning sellele suunatud kohandamiskava on asjakohased;kas kõnealuse kohandamiskava järgimiseks võetud ja/või kavandatud meetmed keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kõnealusel ajavahemikul on piisavad;kas keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskava hindamisel on majanduse tõusuaegadel kohandamine suurem ja langusaegadel väiksem ning kas euroala ja vahetuskursimehhanismis osalevate (ERM II) liikmesriikide puhul on liikmesriik oma keskpika perioodi eesmärgi saavutamisel seadnud sihiks, et eelarve tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal paraneb (ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 0,5% SKTst aastas;keskpika perioodi eesmärgile suunatud kohandamiskava kindlaksmääramisel (liikmesriikide puhul, kes ei ole seda veel saavutanud) või keskpika perioodi eesmärgist ajutise kõrvalekaldumise lubamisel (liikmesriikide puhul, kes on selle saavutanud) peamiste struktuurireformide rakendamine, millel on pikaajaline kokkuhoidu soodustav mõju (sh võimalikku majanduskasvu suurendades) ning seega tõestatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele (tingimusel et säilitatakse asjakohane kindlusvaru kontrollväärtuse 3% SKTst suhtes ning et eelarveseisund peaks programmiperioodi jooksul taastuma keskpika perioodi eesmärgini), kusjuures eritähelepanu pööratakse pensionireformidele, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis hõlmab kohustuslikku täielikult finantseeritavat pensionisammast;kas liikmesriigi majanduspoliitika on kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega.Programmi makromajanduslike prognooside usutavust hinnatakse komisjoni talituste koostatud 2008. aasta kevade majandusprognoosi põhjal, kasutades ka ühiselt kokkulepitud metoodikat potentsiaalse SKT ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu hindamiseks.Hinnangus vaadeldakse ka:võla suhte arengut ja riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse väljavaateid, millele tuleks stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamise kohta esitatud nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruande kohaselt pöörata „eelarveseisundi järelevalves piisavat tähelepanu“. Komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatises Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile – Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus, KOM(2006) 574, 12.10.2006, ning Euroopa Komisjoni majanduse ja rahanduse peadirektoraat (2006) – Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus, European Economy nr 4/2006.  on sätestatud lähenemisviis pikaajalise jätkusuutlikkuse hindamiseks;Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile – Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus, KOM(2006) 574, 12.10.2006, ning Euroopa Komisjoni majanduse ja rahanduse peadirektoraat (2006) – Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus, European Economy nr 4/2006.kooskõla majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames liikmesriikide esitatud riikliku reformikava ja selle 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Majandus- ja rahandusministrite nõukogu märkis Euroopa Ülemkogule 7. juunil 2005. aastal saadetud edastamisteatises majanduspoliitika üldsuuniste kohta aastateks 2005–2008, et riiklikud reformikavad peaksid olema kooskõlas stabiilsus- ja lähenemisprogrammidega;vastavust tegevusjuhendile „Täpsustused stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise kohta ning suunised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille kinnitas majandus- ja rahandusministrite nõukogu, 11.10.2005. , mis näeb stabiilsus- ja lähenemisprogrammide jaoks muu hulgas ette ühtse struktuuri ning ühtsed andmetabelid.„Täpsustused stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise kohta ning suunised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille kinnitas majandus- ja rahandusministrite nõukogu, 11.10.2005.|
            Soovitus:
            NÕUKOGU ARVAMUS
            Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2007-2011
            EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
            võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
            võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm  eriti selle artikli 5 lõiget 3,[7]
            EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:
            http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm
            võttes arvesse komisjoni soovitust,
            olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,
            ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:
            (1) Nõukogu kontrollis [8. juulil 2008] Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab aastaid 2007–2011. Ajakohastatud versioon esitati pärast täisvolitustega valitsuse ametisse astumist, seega oluliselt hiljem kui 1. detsembril, mis on tegevusjuhendis kehtestatud tähtpäev.[8]
            Ajakohastatud versioon esitati pärast täisvolitustega valitsuse ametisse astumist, seega oluliselt hiljem kui 1. detsembril, mis on tegevusjuhendis kehtestatud tähtpäev.
            (2) SKT reaalkasv on viimasel kümnel aastal olnud keskmiselt 2,25 %, mis on veidi suurem euroala keskmisest. Suhteliselt suur SKT kasv on toetanud töötuse määra vähenemist, samal ajal on tööhõivemäär (eriti nooremate ja vanemate töötajate seas) madal ning töötundide arv väike, mis osutavad tööjõuga seotud suurele maksukoormusele ja tööturu jäikusele, puudulikele nõuetele otsida tööd ja madalale pensionieale. Eelarve on alates 2000. aastast olnud peaaegu tasakaalus (välja arvatud 2005. aastal) ning võla suhe, mis on vähenenud 134 %-lt SKTst 1993. aastal 108 %-le SKTst 2000. aastal, jätkas jõudsat vähenemist ning moodustab nüüd alla 85 % SKTst. Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamisele aitaks kaasa tööhõive suurendamine ning ambitsioonikad eelarve-eesmärgid.
            (3) Programmi makromajanduslikus lähtestsenaariumis prognoositakse, et SKT reaalkasv väheneb 2,8 %-lt 2007. aastal 1,9 %-le 2008. aastal ning jääb järgnevatel aastatel püsima 2 % tasemel. Olemasoleva teabe Hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi ja komisjoni hinnangut riikliku reformikava 2007. aasta oktoobri rakendusaruandele.  põhjal hinnates tundub, et stsenaarium 2008. ja 2009. aastaks põhineb optimistlikel majanduskasvu prognoosidel, sest pärast programmi prognooside valmimist on välistingimused halvenenud ja inflatsioon kiirenenud. Kasvuprognoosid aastateks 2010–2011 on üldiselt usutavad. Ajakohastatud programmis oodatakse inflatsiooni kiirenemist 3 %-le 2008. aastal ning selle aeglustumist 1,75 %-le aastatel 2009–2011. Programmi inflatsiooniprognoos aastateks 2008–2009 tundub olevat tagasihoidlik, arvestades tooraine ja töödeldud toidu hindade märkimisväärset tõusu viimastel kuudel. Samuti tundub ajakohastatud programmi ligi 1 %-ne tööhõive kasvuprognoos suhteliselt optimistlik arvestades kasvupotentsiaalist väiksemat SKT kasvu programmiperioodi jooksul. Kuigi programmi palgakasvu prognoos on 2008. aastaks tagasihoidlik, näib see järgmisteks aastateks olevat optimistlik (3,25–3,5 %), eelkõige võrreldes prognoositud madala inflatsioonimääraga.[9]
            Hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi ja komisjoni hinnangut riikliku reformikava 2007. aasta oktoobri rakendusaruandele.
            (4) Valitsemissektori eelarve puudujääk oli 2007. aastal 0,2 % SKTst, kuigi stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis oli prognoositud eelarve ülejääki 0,3 % SKTst. Oodatust halvemad tulemused põhjustas kavandatust suurem kulutuste kasv, mida korvas üksnes osaliselt väike positiivne üldmõju, mida avaldas 2006. aasta oodatust parem tulemus ning ootamatu tulude kasv. Kavandatust suuremad kulutused kajastasid eelkõige teenusevautšeri skeemi kuuluvatele ettevõtetele makstud toetuste olulist suurenemist ning ühekordsete meetmete oodatust väiksemat mõju. Ootamatu tulude kasv tulenes peamiselt oodatust suuremast sotsiaalmaksu laekumisest ning tekkis vaatamata sellele, et mitmeid tulusid suurendavaid kavandatud ühekordseid meetmeid ei rakendatud. Seega ei olnud 2007. aasta eelarve täitmine täielikult kooskõlas nõukogu 27. märtsi 2007. aasta arvamuses (stabiilsusprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohta) ELT C 89, 24.4.2007, lk 2.  esitatud soovitusega ning eurogrupi 2007. aasta aprilli suunistega, kuna ootamatuid lisatulusid kasutati eelarves kavandatust suurema kulutuste kasvu korvamiseks.[10]
            ELT C 89, 24.4.2007, lk 2.
            (5) Lähtudes 2008. aasta tasakaalus eelarvest, on programmi keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk tagada võla jätkuvalt suure osatähtsuse (2007. aastal ligikaudu 85 % SKTst) pidev vähendamine 2011. aastaks alla 71 % SKTst, suurendades järk-järgult valitsemissektori eelarve ülejääki 1 %-le SKTst 2011. aastaks. Esmane ülejääk, mis on alates 2001. aastast vähenenud (2007. aastal 7 %-lt 3,7 %-le) samal ajal võla vähenemisega, suureneb 2011. aastaks prognoosi kohaselt 4,4 %-le SKTst. 2007. aasta oodatust halvema tulemuse tõttu on eelarve-eesmärgid (nii nominaalne kui ka struktuurne seisund) kogu programmiperioodi jooksul tagasihoidlikumad kui eelmises ajakohastatud versioonis. Üldiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne seisund peaks kavakohaselt paranema ligikaudu -0,25 %-lt SKTst 2007. aastal ligikaudu 2,5 %-le SKTst 2011. aastal. Võrreldes eelmises programmi ajakohastatud versioonis kavandatuga, on keskpika perioodi eesmärgi - eelarve struktuurne ülejääk 0,5 % SKTst (st tsükliliselt kohandatud seisund ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) – saavutamine edasi lükatud ühe aasta võrra, 2009. aastani. Kohandamisi tehakse nii kulude kui ka tulude poolel. Kavandatud nominaalne kulude kärpimine 0,7 protsendipunkti SKTst on tingitud peamiselt intressikulude vähenemisest, mis tuleneb prognoositavast võla suhte vähenemisest. Prognoositav tulude kasv on ligikaudu 0,5 % SKTst, mis tuleneb eeldatavast maksubaaside kasvust. Vastupidiselt eelmisele ajakohastatud versioonile, nähakse programmiga selgelt ette, et pärast 2008. aastat ühekordseid meetmeid ei rakendata.
            (6) Eelarvetulemused võivad osutuda programmis kavandatust halvemaks. Esiteks, makromajanduslik keskkond võib olla ajakohastatud programmis prognoositust halvem, eriti 2008. ja 2009. aastal. Eelkõige võivad maksutulud olla ülehinnatud, mis on tingitud optimistlikest tööhõive-, palga- ja tarbimiskasvu prognoosidest. Lisaks näib, et üldise maksuelastsusega seotud ootused 2008. aastaks on liiga kõrged. Esmaste kulutuste osas ei sisalda programm meetmeid, mis tunduvad olevat vajalikud kavandatud kohandamise saavutamiseks, arvestades kasvavaid elanikkonna vananemisega seotud kulusid ja prognoosi järgi suhteliselt jõulist palgakasvu. Kui intressikulude vähendamine välja jätta, on kohandamised ette nähtud ainult tulude poolel, mis võib vähendada kohandamise jätkusuutlikkust. Kui eelarve on viimastel aastatel jäänud üldiselt tasakaalu, siis eelarve ülejäägiga seotud eesmärgid on edasi lükatud. Olukorras, kus pärast juuni üldvalimisi ei olnud ametis täisvolitustega valitsust, ei suudetud vaatamata 2007. aasta headele makromajanduslikele tingimustele eelarve-eesmärki täita. Tundub, et 2008. aastal on vaja võtta täiendavaid meetmeid eesmärgi täimiseks. Arvestades makromajandusliku väljavaatega seotud riske ning eespool nimetatud eelarve-eesmärke, väheneb võla suhe tõenäoliselt aeglasemalt kui programmis prognoositud, kuid võlg väheneb jätkuvalt kindlalt.
            (7) Kõnealust riskianalüüsi arvesse võttes ei pruugi programmi eelarvepõhimõtted olla piisavad, et tagada 2009. aastaks keskpika perioodi eesmärgi saavutamine. Siiski tagab see piisava kindlusvaru tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et programmiperioodi jooksul ei ületataks kontrollväärtust 3 % SKTst. Selleks et tagada tasakaalustatud eelarve, tuleks 2008. aastal programmis esitatud keskpika perioodi eesmärgi suunas liikumise tempot kiirendada, rakendades täiendavaid meetmeid eelarve struktuurseks tasakaalustamiseks kavandatud eelarvekontrolli raames. 2009. aastal tuleks eelarvepoliitikat toetada täiendavate meetmetega eelkõige kulutuste poolel, et olla kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et struktuurne seisund peaks paranema vähemalt 0,5 % SKTst aastas, ning saavutada keskpika perioodi kavandatud eesmärgid. Nõukogu märgib samuti, et 2008. aasta eelarve-eesmärgid ei ole täielikult kooskõlas 2007. aasta aprilli eurogrupi eelarvepoliitika suunistega. Kuigi võla suhe ei pruugi väheneda programmis prognoositud kiirusega, tundub, et see väheneb programmiperioodi jooksul kontrollväärtuse suunas piisavalt.
            (8) Näib, et Belgias on riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskitase keskmine. Elanikkonna vananemisega kaasnev pikaajaline mõju eelarvele on Belgias kõrgem kui EL 27-s keskmiselt, mida põhjustab eelkõige järgmistel aastakümnetel pensionikulude osakaalu märkimisväärne suurenemine SKTst. Pensioniiga on Belgias üks ELi madalamaid ning selle tõstmine on seatud eesmärgiks põlvkondade paktis, mis tõi kaasa mitmeid muudatusi pensionisüsteemis. Kuigi see on samm õiges suunas, osutavad riiklikud prognoosid, et kõnealune reform ei vähendaks jätkusuutlikkuse mahajäämust. 2007. aasta eelarveseisund, mis on küll veidi halvem kui eelmise programmi lähtepositsioon, aitab programmis esitatud hinnangu alusel vähendada elanikkonna vananemise eeldatavat pikaajalist mõju eelarvele, kuid ei ole piisav, et tulevikus katta kulusurve täielikult. Suure esmase eelarveülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul, võla suhte vähendamine alla asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse ja täiendavate meetmete rakendamine elanikkonna vananemisega seotud kulude olulise kasvu piiramiseks aitaksid vähendada riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.
            (9) Stabiilsusprogramm tundub olevat teatud ulatuses kooskõlas riikliku reformikava 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Eelkõige käsitlevad nii stabiilsusprogramm kui ka rakendusaruanne riigi rahanduse jätkusuutlikkust arvestades elanikkonna vananemist, mis on Belgia majanduse suurim probleem. Stabiilsusprogramm ei hõlma siiski keskpika perioodi eelarvestrateegia raames riikliku reformikava 2007. aasta oktoobri rakendusaruande üldise mõju kvaliteedihindamist ega korrapärast teavet riiklikes reformikavades kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või kokkuhoiu kohta. Samas tundub, et programmi eelarveprognoosides on võetud arvesse riikliku reformikava alusel juba rakendatud meetmete mõju riigi rahandusele.
            (10) Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas riigispetsiifiliste majanduspoliitika üldsuunistega ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks eelarvepoliitika valdkonnas välja antud suunistega.
            (11) Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega esineb programmis kohustuslike ja vabatahtlike andmete puhul teatavaid puudujääke Eelkõige puuduvad andmed valdkondadevahelise seisundi kohta. .[11]
            Eelkõige puuduvad andmed valdkondadevahelise seisundi kohta.
            Üldine järeldus on, et võla suhte olulise vähenemise järel alates 1993. aastast 85 %-le 2007. aastal, nähakse programmiga ette jätkuv ja kiire võla suhte vähenemine, viies 2007. aasta eelarveseisundi halvenemise järel valitsemissektori eelarve järk-järgult ülejääki. Peamiselt aitab eelarve tasakaalustamisele kaasa intressikulude vähendamine ja maksutulude suurendamine, samal ajal kui esmaste kulutuste vähendamisele suunatud jõupingutused on endiselt väikesed. Eelarve-eesmärkide saavutamine on ohus, arvestades eelkõige suhteliselt optimistlikke makromajanduslikke prognoose ning asjaolu, et programmis ei täpsustata meetmeid, mis tunduvad olevat nende eesmärkide saavutamiseks vajalikud. Tundub, et 2008. aasta eelarve kohandamine keskpika perioodi eesmärgi suunas ei ole piisav, ning näib ebatõenäoline, et kõnealune eesmärk 2009. aastal lisameetmeid rakendamata kavakohaselt saavutatakse.
            Võttes arvesse eespool esitatud hinnangut ja eurogrupi 2007. aasta aprilli suuniseid eelarvepoliitika kohta, kutsutakse Belgiat üles:
            (i) tagama 2008. aastal tasakaalustatud eelarve ning 2009. aastal keskpika perioodi eesmärkide täitmise, saavutades struktuurse kohandamise, mis vastab kontrollväärtusele 0,5 % SKTst ning rakendades muu hulgas täiendavaid struktuurseid meetmeid eelkõige kulutuste poolel;
            (ii) pidades silmas endiselt kõrget võla taset ning elanikkonna vananemisega seotud kulutuste prognoositavat kasvu, jätkama riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamist, püüdes saavutada suurt struktuurset esmast ülejääki ja rakendades reforme, et suurendada tööhõivet ja vähendada eelarves elanikkonna vananemisega seotud kulutusi.
            Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus
             | |2006|2007|2008|2009|2010|2011|
            SKT reaalkasv (muutuse %)|SP apr 2008|2,8|2,7|1,9|2,0|2,0|2,0|
            |KOM apr 2008|2,8|2,7|1,7|1,5|Puudub|Puudub|
            |SP dets 2006|2,7|2,2|2,1|2,2|2,2|Puudub|
            THHI inflatsioon (%)|KOM apr 2008|2,3|1,8|3,0|1,7|1,8|1,8|
            |KOM apr 2008|2,3|1,8|3,6|2,3|Puudub|Puudub|
            |SP dets 2006|2,4|1,9|1,8|1,8|1,9|Puudub|
            Prognoositav SKT lõhe 1 (% potentsiaalsest SKTst)|KOM apr 2008|0,1|0,3|-0,1|-0,4|-0,5|-0,8|
            |KOM apr 2008 2|0,1|0,3|-0,3|-1,0|Puudub|Puudub|
            |SP dets 2006|-0,3|-0,4|-0,4|-0,4|-0,3|Puudub|
            Netolaenuandmine/-võtmine muu maailma suhtes (% SKTst)|KOM apr 2008|Puudub|Puudub|Puudub|Puudub|Puudub|Puudub|
            |KOM apr 2008|3,4|3,2|2,6|2,4|Puudub|Puudub|
            |SP dets 2006|2,0|2,0|2,2|2,4|2,7|Puudub|
            Valitsemissektori eelarve seisund (% SKTst)|KOM apr 2008|0,3|-0,2|0,0|0,3|0,7|1,0|
            |KOM apr 2008|0,3|-0,2|-0,4|-0,6|Puudub|Puudub|
            |SP dets 2006|0,0|0,3|0,5|0,7|0,9|Puudub|
            Esmane eelarveseisund (% SKTst)|KOM apr 2008|4,3|3,7|3,7|3,8|4,1|4,3|
            |KOM apr 2008|4,3|3,7|3,3|2,9|Puudub|Puudub|
            |SP dets 2006|4,1|4,2|4,1|4,1|4,2|Puudub|
            Tsükliliselt kohandatud seisund 1 (% SKTst)|KOM apr 2008|0,3|-0,4|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |KOM apr 2008|0,3|-0,3|-0,2|-0,1|Puudub|Puudub|
            |SP dets 2006|0,2|0,5|0,7|0,9|1,1|Puudub|
            Struktuurne seisund 3 (% SKTst)|KOM apr 2008|-0,4|-0,3|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |KOM apr 2008|-0,6|-0,3|-0,2|-0,1|Puudub|Puudub|
            |SP dets 2006 4|-0,4|0,1|Puudub|Puudub|Puudub|Puudub|
            Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst)|KOM apr 2008|88,2|84,9|81,5|78,1|74,7|71,1|
            |KOM apr 2008|88,2|84,9|81,9|79,9|Puudub|Puudub|
            |SP dets 2006|87,7|83,9|80,4|76,6|72,6|Puudub|
            Märkused :|
            1  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud seisund ja SKT lõhe.|
            2  Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on 2006.–2009. aastal hinnanguliselt vastavalt 2,5 %, 2,5 %, 2,2 % ja 2,2 %.|
            3  Tsükliliselt kohandatud seisund, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Vastavalt kõige viimasele programmile on ühekordsed ja muud ajutised meetmed 2006. aastal puudujääki vähendavad 0,7 % SKTst ning 2007. aastal puudujääki suurendavad 0,1 % SKTst . Vastavalt kõige viimasele programmile on ühekordsed ja muud ajutised meetmed 2006. aastal puudujääki vähendavad 0,9 % SKTst ning 2007. aastal puudujääki suurendavad 0,1 % SKTst.|
            4  Stabiilsusprogrammi 2006. aasta detsembris ajakohastatud versiooniga ei ole ette nähtud ühekordseid meetmeid aastateks 2008–2010.|
             | | | | | | | |
            Allikad :|
            Stabiilsusprogramm (SP): komisjoni talituste 2008. aasta kevade majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused|
            [1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm
            [2] Kogu teatis on kättesaadav veebilehel: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            [3] ELT L 139, 29.5.2008, lk 59.
            [4] Komisjoni teatis Euroopa Ülemkogule „Strateegiline aruanne majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kohta: uue tsükli käivitamine (2008–2010)”, KOM(2007) 803, 11.12.2007.
            [5] Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile – Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus, KOM(2006) 574, 12.10.2006, ning Euroopa Komisjoni majanduse ja rahanduse peadirektoraat (2006) – Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus, European Economy nr 4/2006.
            [6] „Täpsustused stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise kohta ning suunised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille kinnitas majandus- ja rahandusministrite nõukogu, 11.10.2005.
            [7] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm
            [8] Ajakohastatud versioon esitati pärast täisvolitustega valitsuse ametisse astumist, seega oluliselt hiljem kui 1. detsembril, mis on tegevusjuhendis kehtestatud tähtpäev.
            [9] Hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi ja komisjoni hinnangut riikliku reformikava 2007. aasta oktoobri rakendusaruandele.
            [10] ELT C 89, 24.4.2007, lk 2.
            [11] Eelkõige puuduvad andmed valdkondadevahelise seisundi kohta.
         FR
            (...PICT...)|COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES|
            Bruxelles, le 11.6.2008
            SEC(2008) 2013 final

            Recommandation en vue d'un
            AVIS DU CONSEIL
            relatif au programme de stabilité actualisé de la Belgique pour 2007-2011
            (présentée par la Commission)
            EXPOSÉ DES MOTIFS
            1. Introduction
            Le pacte de stabilité et de croissance repose sur l’objectif de finances publiques saines en tant que moyen de renforcer les conditions propices à la stabilité des prix et à une croissance soutenue et durable, génératrice d'emplois. Tout en reconnaissant l'utilité du pacte en tant que point d'ancrage de la discipline budgétaire, la réforme opérée en 2005 visait à renforcer son efficacité et ses fondements économiques et à garantir la viabilité à long terme des finances publiques.
            Le règlement (CE) n° 1466/97 du Conseil relatif au renforcement de la surveillance des positions budgétaires ainsi que de la surveillance et de la coordination des politiques économiques JO L 209 du 2.8.1997, p. 1. Règlement modifié par le règlement (CE) nº 1055/2005 (JO L 174 du 7.7.2005, p. 1). Les documents auxquels il est fait référence dans ce texte sont disponibles à l'adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_fr.htm. , qui fait partie intégrante du pacte de stabilité et de croissance, prévoit que chaque État membre présente au Conseil et à la Commission un programme de stabilité ou de convergence ainsi que des mises à jour annuelles de ce dernier. Les États membres qui ont déjà adopté la monnaie unique présentent des programmes de stabilité (actualisés) et ceux qui ne l'ont pas encore adoptée présentent des programmes de convergence (actualisés). La Belgique a présenté son premier programme de stabilité en décembre 1998. Conformément au règlement, le Conseil a rendu un avis à son sujet le 15 mars 1999, sur la base d’une recommandation de la Commission et après avoir consulté le comité économique et financier. En ce qui concerne les programmes de stabilité et de convergence actualisés, le règlement prévoit qu’ils sont évalués par la Commission et examinés par le comité économique et financier. Si nécessaire, ces programmes actualisés peuvent également être examinés par le Conseil, selon la procédure décrite ci-dessus.[1]
            JO L 209 du 2.8.1997, p. 1. Règlement modifié par le règlement (CE) nº 1055/2005 (JO L 174 du 7.7.2005, p. 1). Les documents auxquels il est fait référence dans ce texte sont disponibles à l'adresse:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_fr.htm.
            2. Contexte de l'évaluation du programme actualisé
            La Commission a examiné la dernière version actualisée du programme de stabilité de la Belgique, présentée le 21 avril 2008, et recommande un avis du Conseil à son sujet (voir les principaux points de l’évaluation dans l’encadré).
            Afin de définir le cadre dans lequel la stratégie budgétaire présentée dans le nouveau programme de stabilité est évaluée, les paragraphes suivants résument:
            (1) l'évaluation la plus récente de la position du pays au regard du volet préventif du pacte de stabilité et de croissance (résumé de l'avis rendu par le Conseil au sujet de la mise à jour précédente du programme de stabilité);
            (2) les orientations adoptées par l'Eurogroupe en avril 2007 pour les politiques budgétaires;
            (3) la version actualisée de mai 2008 des recommandations spécifiques adressées au pays en matière de politique budgétaire dans le cadre des grandes orientations des politiques économiques;
            (4) l’évaluation, par la Commission, du rapport d’octobre 2007 sur la mise en œuvre du programme national de réforme.
            2.1. Évaluation contenue dans l'avis du Conseil au sujet de la version actualisée précédente du programme
            Dans son avis rendu le 27 mars 2007, le Conseil a résumé comme suit son évaluation au sujet de la version actualisée précédente du programme de stabilité, concernant la période 2006-2010: «Le Conseil considère que la stratégie de réduction constante de l'encours de la dette, même si ce dernier reste élevé, constitue un exemple de politique budgétaire conforme au pacte. Toutefois, bien que le programme prévoie un accroissement progressif des excédents (notamment grâce à une réduction des paiements d'intérêts) au départ d'une position d'équilibre budgétaire en termes nominaux, certains risques pèsent sur la réalisation des objectifs budgétaires. Il n'en reste pas moins que l'objectif à moyen terme devrait être atteint durant la période de programmation.»
            Compte tenu de son évaluation, le Conseil a invité la Belgique à «veiller à la réalisation de l'objectif budgétaire pour 2007 et accélérer ensuite le rythme de l'assainissement en vue de la réalisation de l'objectif à moyen terme, avec un recours moins fréquent aux mesures de nature exceptionnelle» et «compte tenu du niveau élevé de la dette et de l'augmentation prévue des dépenses liées au vieillissement de la population, [à] mieux assurer la viabilité des finances publiques à long terme en atteignant au minimum l'OMT ainsi qu'en mettant en œuvre des réformes».
            2.2. Orientations adoptées par l’Eurogroupe en avril 2007 pour les politiques budgétaires
            Dans le but d'améliorer la coordination des politiques budgétaires dans la zone euro, les ministres de l'Eurogroupe réunis le 20 avril 2007 ont examiné les développements budgétaires nationaux observés en 2007 ainsi que les premières perspectives politiques pour 2008 et leurs implications pour la zone euro.
            Ils ont réaffirmé leur adhésion aux principes de politique budgétaire saine contenus dans le pacte de stabilité et de croissance révisé et aux règles budgétaires nationales, et se sont engagés à (1) profiter des résultats budgétaires meilleurs que prévus en 2006 pour poursuivre des objectifs budgétaires plus ambitieux que les objectifs figurant dans les versions actualisées de fin 2006 des programmes de stabilité; (2) exécuter leurs budgets pour 2007 comme prévu, en évitant les dépassements de dépenses et en utilisant les recettes supplémentaires non prévues pour réduire la dette et le déficit publics; et (3) élaborer soigneusement les programmes de politique budgétaire pour 2008 de manière à accélérer la réalisation de l'OMT pour les États membres qui ne l'ont pas encore atteint, et à éviter d'alimenter les déséquilibres macroéconomiques globaux pour les autres La déclaration dans sa version intégrale se trouve à l'adresse: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf .[2]
            La déclaration dans sa version intégrale se trouve à l'adresse:
            www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            2.3. Version actualisée de mai 2008 des recommandations spécifiques adressées au pays en matière de politique budgétaire dans le cadre des grandes orientations des politiques économiques
            Le 14 mai 2008, le Conseil a adopté une recommandation concernant la mise à jour 2008 des grandes orientations des politiques économiques des États membres et de la Communauté et la mise en œuvre des politiques de l’emploi des États membres JO L 139 du 29.5.2008, p. 59. . Dans le domaine des politiques budgétaires, il a été recommandé à la Belgique de «renforcer la consolidation budgétaire». Elle a également été encouragée à se concentrer sur la «mise en œuvre intégrale de la stratégie visant à garantir la viabilité à long terme des finances publiques, par le biais de la réduction des dépenses, du maintien des excédents budgétaires et de la diminution constante de la dette publique». De plus, il a été recommandé que tous les États membres de la zone euro «continuent à aller de l’avant dans l’assainissement budgétaire en vue d’atteindre leurs objectifs à moyen terme, conformément au pacte de stabilité et de croissance, et de parvenir ainsi à un ajustement structurel annuel d’au moins 0,5 % du PIB, considéré comme valeur de référence» et «améliorent la qualité des finances publiques par une révision de leurs dépenses publiques et de leur système de taxation, et en modernisant l’administration publique, en vue d’améliorer la productivité et l’innovation et de contribuer ainsi à la croissance économique, à l’emploi et à la viabilité budgétaire».[3]
            JO L 139 du 29.5.2008, p. 59.
            2.4. Évaluation par la Commission du rapport d’octobre 2007 sur la mise en œuvre du programme national de réforme
            Le 11 décembre 2007, la Commission a adopté son rapport sur la stratégie renouvelée de Lisbonne pour la croissance et l'emploi, contenant une évaluation du rapport d'octobre 2007 sur la mise en œuvre du programme national de réforme de la Belgique Communication de la Commission au Conseil européen – «Rapport stratégique sur la mise en œuvre de la stratégie renouvelée de Lisbonne pour la croissance et l'emploi: lancement du nouveau cycle (2008-2010)», du 11.12.2007, COM(2007)803.  que l'on peut résumer comme suit.[4]
            Communication de la Commission au Conseil européen – «Rapport stratégique sur la mise en œuvre de la stratégie renouvelée de Lisbonne pour la croissance et l'emploi: lancement du nouveau cycle (2008-2010)», du 11.12.2007, COM(2007)803.
            Le programme national de réforme de la Belgique identifie les priorités suivantes pour créer de la croissance et de l’emploi: la viabilité des finances publiques, la réduction des coûts de la main-d'œuvre, l'instauration d'un marché de l'emploi plus dynamique, la stimulation de l'économie par des investissements et des réformes, l'amélioration du système de sécurité sociale et le renforcement des synergies entre la protection de l'environnement et la croissance. La Commission estime que la Belgique a accompli des progrès satisfaisants dans la mise en œuvre de son programme national de réforme au cours de la période 2005-2007, malgré un ralentissement du rythme des réformes en 2007.
            Au vu des forces et des faiblesses recensées et des progrès constatés, la Commission a recommandé qu’il soit recommandé à la Belgique d’accorder sa priorité la plus élevée aux défis que pose la pression fiscale élevée sur le travail, tout en renforçant l’assainissement budgétaire et en améliorant le fonctionnement du marché du travail.
            La Belgique devrait également concentrer ses efforts sur les domaines suivants: viabilité à long terme des finances publiques, concurrence sur les marchés du gaz et de l'électricité, performances en matière de R&D et d'innovation et taux d’emploi des travailleurs plus âgés et groupes vulnérables.
            Sur la base du rapport stratégique de la Commission, le Conseil a adopté le 14 mai des recommandations sur la mise à jour 2008 des grandes orientations des politiques économiques des États membres, dont la Belgique.
            Encadré: Principaux points de l'évaluation:Conformément à l'article 5, paragraphe 1 (pour les programmes de stabilité) et à l'article 9, paragraphe 1, (pour les programmes de convergence) du règlement (CE) n° 1466/97 du Conseil, l'évaluation doit permettre de:vérifier si les hypothèses économiques sur lesquelles le programme repose sont plausibles;examiner l'objectif budgétaire à moyen terme (OMT) présenté par l'État membre et déterminer si la trajectoire qui doit permettre de l'atteindre est appropriée;déterminer si les mesures prises et/ou proposées conformément à cette trajectoire d'ajustement sont suffisantes pour atteindre l'OMT durant le cycle;dans le cadre de l'évaluation de la trajectoire d'ajustement qui doit permettre d'atteindre l'objectif à moyen terme, déterminer si un effort supplémentaire est consenti en période de conjoncture économique favorable, l'effort pouvant être plus limité lorsque la conjoncture est plus difficile et, en ce qui concerne les États membres de la zone euro et du MCE II, déterminer si l'État membre fait en sorte d'améliorer chaque année le solde corrigé des variations conjoncturelles, à l'exclusion des mesures exceptionnelles et temporaires, d'au moins 0,5 % du PIB en vue d'atteindre son objectif budgétaire à moyen terme;au moment de définir la trajectoire d'ajustement qui doit permettre d'atteindre l'objectif à moyen terme (pour les États membres qui ne l'ont pas encore atteint) ou d'autoriser un écart temporaire par rapport à l'OMT (pour les États membres qui l'ont atteint), examiner la mise en œuvre des réformes structurelles majeures ayant des effets directs sur la réduction des coûts à long terme (notamment parce qu'elles relèvent le niveau de croissance potentielle) et donc un impact vérifiable sur la viabilité à long terme des finances publiques (pour autant qu'une marge de sécurité suffisante soit préservée en ce qui concerne la valeur de référence de 3 % du PIB et que la position budgétaire revienne à l'OMT durant la période de programmation), en prêtant une attention particulière aux réformes des régimes des retraites visant à introduire un système à piliers multiples, dont un pilier obligatoire financé par capitalisation;déterminer si les politiques économiques de l'État membre sont conformes aux grandes orientations des politiques économiques.La crédibilité des hypothèses macroéconomiques sur lesquelles repose le programme est évaluée en fonction des prévisions établies durant le printemps 2008 par les services de la Commission, sur la base de la méthode commune d'estimation du PIB potentiel et des soldes corrigés des variations conjoncturelles.L'évaluation porte également sur:l'évolution du taux d'endettement et les perspectives de viabilité à long terme des finances publiques, qui devraient bénéficier d'une plus grande attention dans le cadre de la surveillance des positions budgétaires, selon le rapport du Conseil du 20 mars 2005 intitulé « Améliorer la mise en œuvre du pacte de stabilité et de croissance ». Une communication de la Commission du 12 octobre 2006 définit l'approche permettant d'évaluer la viabilité des finances publiques à long terme; Communication de la Commission au Conseil et au Parlement européen intitulée « Viabilité à long terme des finances publiques dans l'UE », 12.10.2006, COM (2006) 574 final, et « The long-term sustainability of public finances in the European Union » (Viabilité à long terme des finances publiques dans l'Union européenne), publié par la direction générale des affaires économiques et financières de la Commission européenne en 2006, European Economy n° 4/2006.Communication de la Commission au Conseil et au Parlement européen intitulée « Viabilité à long terme des finances publiques dans l'UE », 12.10.2006, COM (2006) 574 final, et « The long-term sustainability of public finances in the European Union » (Viabilité à long terme des finances publiques dans l'Union européenne), publié par la direction générale des affaires économiques et financières de la Commission européenne en 2006, European Economy n° 4/2006.le degré de cohérence avec le programme national de réforme présenté par chaque État membre dans le contexte de la stratégie de Lisbonne pour la croissance et l'emploi, et son rapport de mise en œuvre d'octobre 2007. Dans sa note de transmission du 7 juin 2005 au Conseil européen concernant les grandes orientations des politiques économiques pour la période 2005-2008, le Conseil ECOFIN a indiqué que les programmes nationaux de réforme devraient être cohérents avec les programmes de stabilité et de convergence;la conformité avec le code de conduite «Spécifications relatives à la mise en œuvre du pacte de stabilité et de croissance et lignes directrices concernant le contenu et la présentation des programmes de stabilité et de convergence», approuvées par le Conseil ECOFIN le 11 octobre 2005. , qui impose notamment une structure et un ensemble de tableaux de données communs pour tous les programmes de stabilité et de convergence.«Spécifications relatives à la mise en œuvre du pacte de stabilité et de croissance et lignes directrices concernant le contenu et la présentation des programmes de stabilité et de convergence», approuvées par le Conseil ECOFIN le 11 octobre 2005.|
            Recommandation en vue d'un
            AVIS DU CONSEIL
            relatif au programme de stabilité actualisé de la Belgique pour 2007-2011
            LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE,
            vu le traité instituant la Communauté européenne,
            vu le règlement (CE) n° 1466/97 du Conseil du 7 juillet 1997 relatif au renforcement de la surveillance des positions budgétaires ainsi que de la surveillance et de la coordination des politiques économiques JO L 209 du 2.8.1997, p. 1. Règlement modifié par le règlement (CE) nº 1055/2005 (JO L 174 du 7.7.2005, p. 1). Tous les documents auxquels il est fait référence dans ce texte figurent sur le site: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , et notamment son article 5, paragraphe 3,[7]
            JO L 209 du 2.8.1997, p. 1. Règlement modifié par le règlement (CE) nº 1055/2005 (JO L 174 du 7.7.2005, p. 1). Tous les documents auxquels il est fait référence dans ce texte figurent sur le site:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            vu la recommandation de la Commission,
            après consultation du comité économique et financier,
            A RENDU LE PRÉSENT AVIS :
            (1) Le [8 juillet 2008], le Conseil a examiné la version actualisée du programme de stabilité de la Belgique, qui couvre la période 2007-2011 La mise à jour a été présentée après l'installation d'un gouvernement investi de pleins pouvoirs, c'est-à-dire bien au-delà de la date limite du 1 er  décembre fixée par le code de conduite. .[8]
            La mise à jour a été présentée après l'installation d'un gouvernement investi de pleins pouvoirs, c'est-à-dire bien au-delà de la date limite du 1 er  décembre fixée par le code de conduite.
            (2) Au cours des 10 dernières années, le PIB en termes réels a augmenté d'environ 2¼ % en moyenne, un pourcentage légèrement supérieur au taux de croissance moyen dans la zone euro. Cette croissance relativement élevée du PIB a entraîné une diminution du taux de chômage, le taux d'emploi (notamment chez les jeunes travailleurs et les travailleurs plus âgés) et le nombre d'heures travaillées restant faibles, sous l'effet d'une pression fiscale élevée sur le travail et des rigidités du marché de l’emploi, de la faiblesse des exigences en matière de recherche d'emploi et de l’âge effectif de départ à la retraite, qui est peu élevé. Le budget est resté proche de l'équilibre depuis 2000 (sauf en 2005) et le taux d'endettement, qui s'était replié pour passer de 134 % du PIB en 1993 à 108 % du PIB en 2000, a poursuivi sa contraction impressionnante et est à présent inférieur à 85 % du PIB. Une augmentation du taux d'emploi, associée à des objectifs budgétaires ambitieux, contribuerait à assurer la viabilité à long terme des finances publiques.
            (3) Le scénario macroéconomique sur lequel repose le programme prévoit un tassement de la croissance du PIB en termes réels, qui passerait de 2,8 % en 2007 à 1,9 % en 2008 pour se stabiliser aux environs de 2 % au cours des années suivantes. Au vu des informations actuellement disponibles Cette évaluation tient notamment compte des prévisions établies par les services de la Commission au printemps 2008 et de l’évaluation par la Commission du rapport d’octobre 2007 concernant la mise en œuvre du programme national de réforme. , le scénario pour 2008 et 2009 semble basé sur des hypothèses de croissance optimistes, compte tenu de la dégradation de l'environnement extérieur et de la progression de l'inflation observées depuis la finalisation des prévisions figurant dans le programme. Les hypothèses de croissance pour 2010-2011 sont globalement plausibles. Selon la version actualisée du programme, l'inflation devrait grimper à 3 % en 2008, avant de ralentir à 1¾ % au cours de la période 2009-2011. Les projections du programme en matière d'inflation pour 2008-2009 semblent plutôt optimistes, compte tenu de la nette hausse des prix des produits de base et des denrées alimentaires transformées ces derniers mois. En outre, les prévisions tablant sur une croissance de l'emploi d'environ 1 % par an dans la version actualisée du programme sont relativement ambitieuses dans la perspective d'une croissance du PIB inférieure au potentiel tout au long de la période de programmation. Si les prévisions du programme en ce qui concerne la croissance des salaires semblent prudentes pour 2008, on constate l’inverse pour les exercices suivants (3¼ - 3½ %), surtout si l'on tient compte du faible taux d'inflation prévu.[9]
            Cette évaluation tient notamment compte des prévisions établies par les services de la Commission au printemps 2008 et de l’évaluation par la Commission du rapport d’octobre 2007 concernant la mise en œuvre du programme national de réforme.
            (4) Pour 2007, le déficit public s’est établi à 0,2 % du PIB, alors que l'objectif prévu dans la version actualisée précédente du programme de stabilité était un excédent de 0,3% du PIB. Le résultat décevant de 2007 s’explique par une croissance des dépenses plus élevée que prévu, et qui n'a été que partiellement compensée que par un léger effet de base positif des résultats supérieurs aux attentes obtenus en 2006 et une croissance positive surprenante des recettes. Les dépenses plus élevées que prévu s’expliquent, notamment, par une forte augmentation des subventions versées aux sociétés dans le cadre du système de chèques-services et par un impact plus faible que prévu des mesures exceptionnelles. La surprise au niveau des recettes s’explique surtout par des cotisations sociales supérieures aux attentes et n’a pas été battue en brèche par la non-exécution d’un certain nombre de mesures exceptionnelles destinées à augmenter les recettes. L'exécution du budget en 2007 n’a donc pas été entièrement conforme à l'invitation figurant dans l'avis du Conseil du 27 mars 2007 sur la précédente version actualisée du programme de stabilité JO C 89 du 24.4.2007, p. 2.  et aux orientations d'avril 2007 de l’Eurogroupe pour les politiques budgétaires, puisque les recettes supplémentaires imprévues ont été utilisées pour couvrir des dépenses plus importantes que prévu au budget.[10]
            JO C 89 du 24.4.2007, p. 2.
            (5) L'objectif principal de la stratégie budgétaire à moyen terme exposée dans le programme est d'assurer une réduction constante du taux d'endettement, qui reste élevé, pour le ramener de près de 85 % du PIB en 2007 à environ 71 % du PIB en 2011 par un renforcement progressif des excédents du budget de base jusqu’à 1 % du PIB en 2011, en partant d'un budget en équilibre en 2008. Selon les projections, l'excédent primaire, qui recule depuis 2001 (passant de 7 % à 3,7 % du PIB en 2007) à mesure que la dette se contracte, devrait grimper à 4,4 % du PIB d'ici 2011. Suite au résultat inférieur aux attentes enregistré en 2007, les objectifs budgétaires (à la fois en termes nominaux et en termes structurels) sont inférieurs à ceux qui étaient prévus dans la précédente version actualisée du programme pour toute la période de programmation. Le solde structurel, calculé en appliquant la méthode commune, devrait se redresser, passant d'un déficit de ¼ % du PIB en 2007 à un excédent de près de 1½ % du PIB en 2011. Par rapport au scénario envisagé dans la précédente actualisation du programme de stabilité, la réalisation de l'objectif à moyen terme (OMT) - un excédent de 0,5 % du PIB en termes structurels (c'est-à-dire en termes ajustés des variations conjoncturelles hors mesures exceptionnelles et autres mesures temporaires) - est reportée d’un an jusqu’en 2009. L'ajustement concerne à la fois les dépenses et les recettes. La réduction prévue des dépenses à concurrence de 0,7 point du PIB en termes nominaux s’explique principalement par un recul des dépenses d'intérêt résultant de la diminution prévue du taux d'endettement. L'augmentation des recettes s'élève à 0,5% du PIB et découle de la croissance attendue des bases imposables. Contrairement à l’actualisation précédente, le programme ne prévoit expressément pas de nouveau recours à des mesures exceptionnelles après 2008.
            (6) Les résultats budgétaires pourraient être moins bons que ce que prévoit le programme. En premier lieu, l'environnement macroéconomique pourrait être moins bon que ce que prévoit le programme actualisé, notamment en 2008 et 2009. Ainsi, les hypothèses optimistes concernant la croissance de l'emploi, des salaires et de la consommation ont pu conduire à une surestimation des recettes fiscales.   De plus, les prévisions concernant l'élasticité globale de l’impôt semblent également assez optimistes en 2008.   En ce qui concerne les dépenses primaires, le programme ne comprend pas les mesures qui paraissent s’imposer pour réaliser l'ajustement prévu, compte tenu de l'augmentation des coûts liés au vieillissement et des augmentations de salaire relativement importantes annoncées dans les prévisions.   De plus, abstraction faite de la réduction des dépenses d'intérêt, la composition de l'ajustement s’appuie nettement sur les recettes, ce qui risque de nuire à sa viabilité.   Enfin, si le budget est resté globalement en équilibre ces dernières années, la réalisation des excédents budgétaires visés a été reportée.   Malgré les bonnes conditions macroéconomiques en 2007, l'objectif budgétaire n'a pas été atteint, faute d'un gouvernement disposant des pleins pouvoirs après les élections fédérales de juin.   En 2008, de nouvelles mesures semblent nécessaires pour atteindre l'objectif. En raison des risques pesant sur les perspectives macroéconomiques et des objectifs budgétaires mentionnés ci-dessus, l’évolution du taux d'endettement sera probablement un peu moins favorable que ce que prévoit le programme, bien que la dette se maintienne fermement sur sa trajectoire descendante.
            (7) Compte tenu de cette évaluation des risques, l'orientation budgétaire du programme ne permettra peut-être pas d’atteindre l’OMT d’ici à 2009 comme le programme le prévoit. Toutefois, une marge de sécurité suffisante pour éviter que le déficit franchisse le seuil de 3 % du PIB dans le cadre de fluctuations conjoncturelles normales est prévue sur l’ensemble de la période de programmation. En 2008, il convient d’accélérer le rythme de l'ajustement vers la réalisation de l’OMT retenu par le programme en mettant en œuvre des mesures budgétaires structurelles supplémentaires dans le cadre de l'exercice de contrôle budgétaire prévu, de manière à garantir la réalisation de l'objectif d'un budget en équilibre.   En 2009, des mesures d’appui devraient être prises, notamment sur le plan des dépenses, afin d’atteindre la valeur de référence de 0,5 % du PIB indiquée dans le pacte de stabilité et de croissance et de réaliser l’OMT comme prévu.   Le Conseil observe également que les plans budgétaires pour 2008 ne sont pas entièrement cohérents avec les orientations d'avril 2007 de l’Eurogroupe pour les politiques budgétaires.   Bien que la diminution du taux d'endettement risque d’être moins importante que ne le prévoit le programme, le mouvement à la baisse vers la valeur de référence semble suffisant pour l’ensemble de la période de programmation.
            (8) Un risque moyen pèse sur la viabilité des finances publiques de la Belgique. L’impact budgétaire à long terme du vieillissement démographique est plus important en Belgique que pour la moyenne de l’UE des 27, en raison notamment de l’augmentation assez importante que devraient connaître les dépenses de retraite en pourcentage du PIB sur les prochaines décennies. L'âge effectif du départ en retraite en Belgique est l'un des plus bas de l'UE, et le pacte de solidarité entre les générations, qui a introduit un certain nombre de modifications dans le régime de retraite, a pour but de le relever.   Bien qu’il s’agisse d’un pas dans la bonne direction, les projections nationales montrent que cette réforme ne réduirait pas les écarts de viabilité.   La position budgétaire de 2007, telle qu'elle est estimée dans le programme, bien que légèrement moins bonne que la position de départ du programme précédent, contribue à contrebalancer l’incidence budgétaire à long terme du vieillissement de la population, mais elle ne suffit pas pour neutraliser les pressions futures en matière de dépenses. Le maintien d'excédents primaires élevés à moyen terme, l’abaissement du taux d’endettement au-dessous de la valeur de référence du traité et la mise en œuvre de mesures supplémentaires visant à ralentir l'augmentation significative des dépenses liées au vieillissement démographique contribueraient à réduire les risques qui pèsent sur la viabilité des finances publiques.
            (9) Le programme de stabilité semble, dans une certaine mesure, cohérent avec le rapport d’octobre 2007 sur la mise en œuvre du programme national de réforme. En particulier, les deux rapports considèrent la viabilité des finances publiques à la lumière du vieillissement démographique comme un défi majeur pour l'économie de la Belgique. Le programme de stabilité ne comporte cependant pas d’appréciation qualitative de l’incidence globale du rapport d’octobre 2007 concernant la mise en œuvre du programme national de réforme dans le cadre de la stratégie budgétaire à moyen terme, ni d'informations systématiques sur les coûts ou économies budgétaires directs des principales réformes envisagées dans le programmes national de réforme. D'autre part, les projections budgétaires du programme semblent tenir compte des implications, pour les finances publiques, des actions déjà mises en œuvre sur la base du programme national de réforme.
            (10) Dans l’ensemble, la stratégie budgétaire du programme est compatible avec les grandes orientations des politiques économiques spécifiques au pays dans le domaine de la politique budgétaire fixées dans le cadre de la stratégie de Lisbonne, contenues dans les lignes directrices intégrées et dans les lignes directrices pour les États membres de la zone euro.
            (11) En ce qui concerne les prescriptions du code de conduite concernant la présentation des données dans les programmes de stabilité et de convergence, le programme présente quelques lacunes tant pour les données obligatoires que pour les données facultatives En particulier, les données relatives aux soldes sectoriels ne sont pas communiquées. .[11]
            En particulier, les données relatives aux soldes sectoriels ne sont pas communiquées.
            La conclusion générale est qu'après une contraction impressionnante du ratio de la dette au PIB depuis 1993, dont le taux a été ramené à 85 % en 2007, le programme envisage de poursuivre une réduction rapide de l'endettement par un renforcement progressif des excédents effectifs, au-delà de la détérioration budgétaire de 2007. L'assainissement budgétaire repose principalement sur une réduction des dépenses d'intérêt et une augmentation des recettes fiscales, tandis que les efforts en matière de dépenses primaires restent faibles. Des risques pèsent sur la réalisation des objectifs budgétaires, notamment en raison d'hypothèses macroéconomiques sous-jacentes relativement optimistes et du fait que le programme ne mentionne pas les mesures nécessaires pour atteindre les objectifs. L'ajustement en direction de l'OMT n'est pas suffisant en 2008, et il semble peu probable que l'OMT soit réalisé en 2009, comme prévu, en l'absence de mesures supplémentaires.
            Eu égard à l’évaluation qui précède et à la lumière des orientations d’avril 2007 de l’Eurogroupe en matière budgétaire, la Belgique est invitée:
            i) à assurer la réalisation de l'objectif d'un budget en équilibre en 2008 et de l'OMT en 2009 en procédant à l'ajustement recommandé de 0,5 % du PIB en termes structurels, notamment par la mise en œuvre de mesures structurelles supplémentaires, en particulier sur le plan des dépenses;
            ii) compte tenu du niveau de la dette, qui reste élevé, et de l’accroissement prévu des dépenses liées au vieillissement, à continuer de lutter contre le problème de la viabilité à long terme des finances publiques par la réalisation d’excédents primaires élevés en termes structurels ainsi que par la mise en œuvre de réformes visant à augmenter le taux d'emploi et la croissance potentielle et à réduire le coût budgétaire du vieillissement.
            Comparaison des principales projections macroéconomiques et budgétaires
             | |2006|2007|2008|2009|2010|2011|
            PIB réel (variation en %)|PS avr. 2008|2,8|2,7|1,9|2,0|2,0|2,0|
            |COM avr. 2008|2,8|2,7|1,7|1,5|n.d.|n.d.|
            |PS déc. 2006|2,7|2,2|2,1|2,2|2,2|n.d.|
            Inflation IPCH (%)|PS avr. 2008|2,3|1,8|3,0|1,7|1,8|1,8|
            |COM avr. 2008|2,3|1,8|3,6|2,3|n.d.|n.d.|
            |PS déc. 2006|2,4|1,9|1,8|1,8|1,9|n.d.|
            Écart de production 1 (% du PIB potentiel)|PS avr. 2008|0,1|0,3|-0,1|-0,4|-0,5|-0,8|
            |COM avr. 2008 2|0,1|0,3|-0,3|-1,0|n.d.|n.d.|
            |PS déc. 2006|-0,3|-0,4|-0,4|-0,4|-0,3|n.d.|
            Emprunts/prêts nets vis-à-vis du reste du monde (% du PIB)|PS avr. 2008|n.d.|n.d.|n.d.|n.d.|n.d.|n.d.|
            |COM avr. 2008|3,4|3,2|2,6|2,4|n.d.|n.d.|
            |PS déc. 2006|2,0|2,0|2,2|2,4|2,7|n.d.|
            Solde des administrations publiques (% du PIB)|PS avr. 2008|0,3|-0,2|0,0|0,3|0,7|1,0|
            |COM avr. 2008|0,3|-0,2|-0,4|-0,6|n.d.|n.d.|
            |PS déc. 2006|0,0|0,3|0,5|0,7|0,9|n.d.|
            Solde primaire (% du PIB)|PS avr. 2008|4,3|3,7|3,7|3,8|4,1|4,3|
            |COM avr. 2008|4,3|3,7|3,3|2,9|n.d.|n.d.|
            |PS déc. 2006|4,1|4,2|4,1|4,1|4,2|n.d.|
            Solde corrigé des variations conjoncturelles 1 (% du PIB)|PS avr. 2008|0,3|-0,4|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |COM avr. 2008|0,3|-0,3|-0,2|-0,1|n.d.|n.d.|
            |PS déc. 2006|0,2|0,5|0,7|0,9|1,1|n.d.|
            Solde structurel 3 (% du PIB)|PS avr. 2008|-0,4|-0,3|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |COM avr. 2008|-0,6|-0,3|-0,2|-0,1|n.d.|n.d.|
            |PS déc. 2006 4|-0,4|0,1|n.d.|n.d.|n.d.|n.d.|
            Dette publique brute (% du PIB)|PS avr. 2008|88,2|84,9|81,5|78,1|74,7|71,1|
            |COM avr. 2008|88,2|84,9|81,9|79,9|n.d.|n.d.|
            |PS déc. 2006|87,7|83,9|80,4|76,6|72,6|n.d.|
            Notes :|
            1 Écarts de production et soldes corrigés des variations conjoncturelles selon les programmes et recalculés par les services de la Commission sur la base des informations contenues dans les programmes.|
            2 Sur la base d'une croissance potentielle estimée à 2,5 %, 2,5 %, 2,2 % et 2,2 % respectivement, sur la période 2006-2009.|
            3 Solde corrigé des variations conjoncturelles hors éléments exceptionnels et autres mesures temporaires. Selon le dernier programme, les éléments exceptionnels et les autres mesures temporaires conduisent à une réduction du déficit de 0,7 % du PIB en 2006 et à une augmentation du déficit de 0,1 % du PIB en 2007. Selon les prévisions du printemps des services de la Commission, les éléments exceptionnels et les autres mesures temporaires conduisent à une réduction du déficit de 0,9% du PIB en 2006 et à une augmentation du déficit de 0,1 % du PIB en 2007.|
            4 L’actualisation de décembre 2006 du programme de stabilité n'a pas fourni d’informations sur l'utilisation des mesures exceptionnelles pendant les années 2008 à 2010.|
             | | | | | | | |
            Source :|
            Programme de stabilité (PS); prévisions économiques établies durant le printemps 2008 par les services de la Commission (COM); calculs des services de la Commission.|
            [1] JO L 209 du 2.8.1997, p. 1. Règlement modifié par le règlement (CE) nº 1055/2005 (JO L 174 du 7.7.2005, p. 1). Les documents auxquels il est fait référence dans ce texte sont disponibles à l'adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_fr.htm.
            [2] La déclaration dans sa version intégrale se trouve à l'adresse: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            [3] JO L 139 du 29.5.2008, p. 59.
            [4] Communication de la Commission au Conseil européen – «Rapport stratégique sur la mise en œuvre de la stratégie renouvelée de Lisbonne pour la croissance et l'emploi: lancement du nouveau cycle (2008-2010)», du 11.12.2007, COM(2007)803.
            [5] Communication de la Commission au Conseil et au Parlement européen intitulée « Viabilité à long terme des finances publiques dans l'UE », 12.10.2006, COM (2006) 574 final, et « The long-term sustainability of public finances in the European Union » (Viabilité à long terme des finances publiques dans l'Union européenne), publié par la direction générale des affaires économiques et financières de la Commission européenne en 2006, European Economy n° 4/2006.
            [6] «Spécifications relatives à la mise en œuvre du pacte de stabilité et de croissance et lignes directrices concernant le contenu et la présentation des programmes de stabilité et de convergence», approuvées par le Conseil ECOFIN le 11 octobre 2005.
            [7] JO L 209 du 2.8.1997, p. 1. Règlement modifié par le règlement (CE) nº 1055/2005 (JO L 174 du 7.7.2005, p. 1). Tous les documents auxquels il est fait référence dans ce texte figurent sur le site: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [8] La mise à jour a été présentée après l'installation d'un gouvernement investi de pleins pouvoirs, c'est-à-dire bien au-delà de la date limite du 1 er  décembre fixée par le code de conduite.
            [9] Cette évaluation tient notamment compte des prévisions établies par les services de la Commission au printemps 2008 et de l’évaluation par la Commission du rapport d’octobre 2007 concernant la mise en œuvre du programme national de réforme.
            [10] JO C 89 du 24.4.2007, p. 2.
            [11] En particulier, les données relatives aux soldes sectoriels ne sont pas communiquées.
         HU
            (...PICT...)|AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA|
            Brüsszel, 11.6.2008
            SEC(2008) 2013 végleges

            Ajánlás:
            A TANÁCS VÉLEMÉNYE
            Belgium aktualizált, 2007–2011-re szóló stabilitási programjáról
            (előterjesztő: a Bizottság)
            INDOKOLÁS
            1. Előzmények
            A Stabilitási és Növekedési Paktum a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul, az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként. A 2005. évi reform elismerte a Paktum eredményességét a költségvetési fegyelem megszilárdításában, ugyanakkor célul tűzte ki a Paktum hatékonyságának és gazdasági megalapozottságának erősítését, valamint az államháztartások hosszú távú fenntarthatóságának biztosítását.
            A költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm , amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része, előírja, hogy a tagállamoknak stabilitási vagy konvergenciaprogramokat kell benyújtaniuk a Tanács és a Bizottság részére és azokat évente aktualizálniuk kell. Azok a tagállamok, amelyek már bevezették a közös valutát, (aktualizált) stabilitási programokat, azok a tagállamok pedig, amelyek még nem vezették be a közös valutát, (aktualizált) konvergenciaprogramokat nyújtanak be. Belgium 1998 decemberében nyújtotta be első stabilitási programját. A Tanács a rendelettel összhangban – a Bizottság ajánlása alapján, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően – 1999. március 15-én véleményt fogalmazott meg a programról. A rendelet előírásának megfelelően a Bizottság értékeli, a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság pedig megvizsgálja az aktualizált stabilitási vagy konvergenciaprogramokat, és ha szükséges, a fent meghatározott eljárást követve a Tanács megvizsgálhatja az aktualizált programokat.[1]
            HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm
            2. Az aktualizált program értékelésének előzményei
            A Bizottság megvizsgálta Belgium 2008. április 21-én benyújtott legfrissebb aktualizált stabilitási programját, és ajánlást tesz a programról alkotott tanácsi véleményre (az értékelés fő szempontjai a keretben találhatók).
            Az aktualizált stabilitási programban szereplő költségvetési stratégia értékelésére szolgáló feltételek meghatározása céljából a következő bekezdések összefoglalják:
            (1) az országnak a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága alapján megítélt helyzetének legfrissebb értékelését (a stabilitási program előző változatáról alkotott tanácsi vélemény összefoglalását),
            (2) az eurocsoport költségvetési politikákról szóló, 2007. áprilisi iránymutatásait,
            (3) az országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások 2008. májusi frissítését a költségvetési politikák vonatkozásában,
            (4) a Bizottság értékelését a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentéséről.
            2.1. Az előző változatról alkotott tanácsi véleményben szereplő értékelés
            2007. március 27-i véleményében a Tanács a következőkben foglalta össze értékelését a stabilitási program 2006-2010 közötti időszakot felölelő előző változatáról. „A Tanács véleménye szerint a még mindig magas adósságállomány folyamatos csökkentésének stratégiája jó példa a Paktummal összhangban folytatott költségvetési politikára. Bár a program nominális egyensúlyi pozícióból kiindulva a többletek fokozatos felépítését tervezi (főként a kamatkiadások csökkentésével), a költségvetési célok elérésének vannak bizonyos kockázatai. Mindazonáltal a középtávú célkitűzés várhatóan megvalósul a programidőszakon belül.”
            Értékelése alapján a Tanács felkérte Belgiumot, hogy „biztosítsa a 2007-es költségvetési célkitűzés elérését, és azt követően erősítse a középtávú célkitűzés felé tartó kiigazítás ütemét, többek között minél kevesebb egyszeri intézkedés igénybevételével” és „az adósság magas szintje és a nyugdíjkiadások előre jelzett növekedése fényében legalább a középtávú célkitűzés elérésével és a reformok végrehajtásával kezelje jobban az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát.”
            2.2. Az eurocsoport költségvetési politikákról szóló, 2007. áprilisi iránymutatásai
            2007. április 20-án az eurocsoport miniszterei megvitatták az euroövezetbeli tagállamok költségvetésének 2007-es alakulását és a 2008-as költségvetési politikák kilátásait, valamint hatásukat az euroövezetre, azzal a céllal, hogy jobban összehangolják az euroövezet költségvetési politikáit.
            A miniszterek ismételten megerősítették, hogy betartják a felülvizsgált Stabilitási és Növekedési Paktum szilárd költségvetés-politikai elveit és a nemzeti költségvetési szabályokat, és elkötelezték magukat, hogy i. a vártnál jobb 2006-os költségvetési eredményekre alapozva a 2006 végén aktualizált stabilitási programokban megállapítotthoz képest nagyra törőbb költségvetési célokat követnek; ii. a terveknek megfelelően hajtják végre 2007-es költségvetésüket, elkerülik a kiadások túllépését és a nem várt többletbevételt az államháztartási hiány és az adósságállomány csökkentésére fordítják; és iii. gondosan alakítják ki a 2008-ra vonatkozó költségvetési terveket, hogy azokban a tagállamokban, amelyek még nem érték el középtávú költségvetési célkitűzésüket, felgyorsítsák a célkitűzés irányába történő kiigazítást, azok pedig, amelyek már elérték, összességében kerüljék el a makrogazdasági egyensúlytalanság erősítését A nyilatkozat teljes szövege az alábbi weboldalon található: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf .[2]
            A nyilatkozat teljes szövege az alábbi weboldalon található:
            www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            2.3. Az országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások 2008. májusi frissítése a költségvetési politikák vonatkozásában
            2008. május 14-én a Tanács ajánlást HL L 139., 2008.5.29., 59. o.  fogadott el a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatások 2008. évi naprakésszé tételéről és a tagállamok foglalkoztatáspolitikáinak végrehajtásáról. A költségvetési politikák területén Belgiumnak azt ajánlották, hogy „erősítse a költségvetési konszolidációt” és arra ösztönözték, hogy összpontosítson „az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítását célzó stratégia teljes körű végrehajtására, ideértve a kiadási megszorításokat, a költségvetési többletbevételeket és az államadósság tartós csökkentését is.” Emellett az euroövezet összes tagállamának azt ajánlották, hogy „folytassák a költségvetési konszolidációt a Stabilitási és Növekedési Paktummal összhangban kitűzött középtávú célok megvalósítása érdekében, ezáltal törekedve a GDP legalább 0,5%-ában meghatározott éves strukturális kiigazítás elérésére”, valamint „a közkiadások és az adózás felülvizsgálata és a közigazgatás korszerűsítése révén javítsák az államháztartás színvonalát, hogy ezáltal növelhessék a termelékenységet és az innovációt, ami hozzájárul a gazdasági növekedéshez, a foglalkoztatáshoz és a költségvetési politika fenntarthatóságához.”[3]
            HL L 139., 2008.5.29., 59. o.
            2.4. A Bizottság értékelése a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentéséről
            A Bizottság 2007. december 11-én fogadta el stratégiai jelentését A Bizottság közleménye az Európai Tanácsnak: „Stratégiai jelentés a növekedést és a foglalkoztatást célzó megújult lisszaboni stratégiáról: új ciklus indítása (2008-2010)”, COM(2007)803, 2007.12.11.  a növekedést és foglalkoztatást célzó megújult lisszaboni stratégiáról, amely értékelést tartalmaz Belgium nemzeti reformprogramjának 2007. októberi végrehajtási jelentéséről és a következőkben foglalható össze.[4]
            A Bizottság közleménye az Európai Tanácsnak: „Stratégiai jelentés a növekedést és a foglalkoztatást célzó megújult lisszaboni stratégiáról: új ciklus indítása (2008-2010)”, COM(2007)803, 2007.12.11.
            Belgium nemzeti reformprogramja a növekedés biztosítása és munkahelyek teremtése érdekében a következő kulcsfontosságú prioritásokat határozza meg: az államháztartás fenntarthatósága, a munkaerőköltségek csökkentése, dinamikusabb munkaerőpiac megteremtése, a gazdaság ösztönzése beruházások és reformok révén, a társadalombiztosítási rendszer megerősítése, a környezetvédelem és a növekedés közötti együttműködés erősítése. A Bizottság értékelése szerint Belgium a 2005–2007 közötti időszakban komoly előrelépést tett nemzeti reformprogramjának végrehajtása terén, annak ellenére, hogya reformok üteme 2007-ben némileg lassult.
            A megállapított erősségeket és gyengeségeket értékelve, és az elért haladás fényében a Bizottság azt ajánlotta, hogy a Belgium számára adott ajánlás tartalmazza a következő területek feladatainak kiemelt kezelését: a munka magas adóterhe, a költségvetési konszolidáció erősítése és a munkaerő-piaci teljesítmény javítása.
            Ezenkívül Belgiumnak a következő területekre is összpontosítania kell: az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága, verseny a gáz- és a villamos energia piacán, kutatás-fejlesztési és innovációs teljesítmény, és az idősebb munkavállalók és a veszélyeztetett társadalmi csoportok foglalkoztatási rátája.
            2008. május 14-én a Tanács – a Bizottság stratégiai jelentése alapján – ajánlást fogadott el a tagállamok, így Belgium gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatások 2008. évi naprakésszé tételéről.
            Bekeretezett rész: Az értékelés fő szempontjaiAz 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (1) bekezdése (stabilitási programok esetében) és 9. cikkének (1) bekezdése (konvergenciaprogramok esetében) alapján az értékelés a következő szempontokra terjed ki:megalapozottak-e a program alapjául szolgáló gazdasági feltételezések;megfelelő-e a tagállam által benyújtott középtávú költségvetési célkitűzés és a felé vezető kiigazítási pálya;elégségesek-e a kiigazítási pályán maradás érdekében hozott és/vagy javasolt intézkedések ahhoz, hogy a középtávú költségvetési célkitűzés az adott ciklusban megvalósuljon;a középtávú költségvetési célkitűzés felé vezető kiigazítási pálya értékelésekor meg kell vizsgálni, hogy a kedvező gazdasági időszakokban nagyobb erőfeszítéseket tesznek-e a kiigazításra, miközben a kedvezőtlen időszakokban az erőfeszítések korlátozottabbak lehetnek, valamint – az euroövezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok esetében – hogy a tagállam törekszik-e arra, hogy a középtávú költségvetési célkitűzés megvalósítása érdekében irányadó szinten évente a GDP 0,5%-ának megfelelő mértékben javítsa a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleget;a középtávú költségvetési célkitűzés felé vezető kiigazítási pálya meghatározásakor (az azt még el nem ért tagállamok esetében) vagy az attól való átmeneti eltérés engedélyezésekor (az azt elért tagállamok esetében) figyelembe kell venni a hosszú távon közvetlen költségtakarékossági hatásokkal (köztük a potenciális növekedési ráta emelésével) járó, és ezért az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát kimutathatóan befolyásoló főbb strukturális reformok végrehajtását (azzal a feltétellel, hogy a GDP 3%-ának megfelelő referenciaérték tekintetében megfelelő biztonsági tartalék áll rendelkezésre, és hogy a költségvetés egyenlege a programidőszakon belül várhatóan visszatér a középtávú költségvetési célkitűzéshez), különösen a kötelező, teljes tőkefedezeti pillért tartalmazó többpilléres rendszert bevezető nyugdíjreformokat;a tagállam gazdaságpolitikája összhangban van-e az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal.A program makrogazdasági feltételezéseinek megalapozottságát a Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése alapján értékelik, felhasználva a potenciális kibocsátás és a ciklikusan kiigazított egyenlegek becslésére közösen megállapított módszertant is.Az értékelés kitér a következőkre is:az adóssághányad alakulása és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának kilátásai, amelyeknek a 2005. március 20-i, „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának javítása” című tanácsi jelentéssel összhangban „a költségvetési egyenleg felügyelete során megfelelő figyelmet kell szentelni”. A hosszú távú fenntarthatóság értékelésének szempontjait egy 2006. október 12-i bizottsági közlemény „Az uniós államháztartások hosszú távú fenntarthatóságáról” szóló bizottsági közlemény a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek, COM (2006)574., 2006.10.12., és „Az államháztartások hosszú távú fenntarthatósága az Európai Unióban”, Európai Bizottság, Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (2006), European Economy, 2006/4. szám.  határozza meg;„Az uniós államháztartások hosszú távú fenntarthatóságáról” szóló bizottsági közlemény a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek, COM (2006)574., 2006.10.12., és „Az államháztartások hosszú távú fenntarthatósága az Európai Unióban”, Európai Bizottság, Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (2006), European Economy, 2006/4. szám.a tagállamok által a növekedést és a foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben benyújtott nemzeti reformprogrammal és annak 2007. októberi végrehajtási jelentésével való konzisztencia mértéke. A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó átfogó, 2005. június 7-i gazdaságpolitikai iránymutatások fedőlapján az ECOFIN Tanács megállapította, hogy a nemzeti reformprogramoknak összhangban kell lenniük a stabilitási és konvergenciaprogramokkal;a magatartási kódex „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergencia programok tartalmára és formájára vonatkozóan”, amelyet az ECOFIN-Tanács 2005. október 11-én hagyott jóvá.  betartása, amely többek között előírja, hogy a stabilitási és a konvergenciaprogramok szerkezete és adattáblázatai legyenek egységesek.„A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergencia programok tartalmára és formájára vonatkozóan”, amelyet az ECOFIN-Tanács 2005. október 11-én hagyott jóvá.|
            Ajánlás:
            A TANÁCS VÉLEMÉNYE
            Belgium aktualizált, 2007–2011-re szóló stabilitási programjáról
            AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
            tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
            tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm  és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,[7]
            HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm
            tekintettel a Bizottság ajánlására,
            a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,
            A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:
            (1) [2008. július 8]-án a Tanács megvizsgálta Belgium aktualizált stabilitási programját Az aktualizált programot a teljes hatáskörrel felruházott kormány megalakulása után, így jóval a magatartási kódexben meghatározott december 1-jei határidő után nyújtották be. , amely a 2007–2011 közötti időszakra vonatkozik.[8]
            Az aktualizált programot a teljes hatáskörrel felruházott kormány megalakulása után, így jóval a magatartási kódexben meghatározott december 1-jei határidő után nyújtották be.
            (2) Az elmúlt tíz évben a reál-GDP átlagosan körülbelül 2¼%-kal növekedett, amely némileg az euroövezet átlagos növekedési rátája fölött van. Ez a viszonylag magas GDP-növekedés a munkanélküliségi ráta csökkenéséhez vezetett, miközben a foglalkoztatási ráta (különösen a fiatalabb és az idősebb munkavállalók esetében) és a ledolgozott órák száma alacsony maradt, ami a munkaerőt terhelő magas adókat és a munkaerőpiac rugalmatlanságát tükrözi, valamint jelzi, hogy alacsonyak a munkakeresés követelményei és a tényleges nyugdíjkorhatár. A költségvetés 2000 óta az egyensúlyi helyzet körül mozog (kivéve 2005-öt), és a továbbra is jelentős mértékben csökkenő adósságállomány, amely 1993-ban a GDP 134%-a volt és 2000-ben 108%-ára esett vissza, most a GDP 85%-a alatt van. A foglalkoztatási ráta növelése, ambiciózus költségvetési egyenleggel hozzájárulna az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságához.
            (3) A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a 2007-es 2,8%-ról 2008-ban 1,9%-ra csökken és a következő években 2% körül stabilizálódik. A jelenleg rendelkezésre álló információk Az értékelés mindenekelőtt a Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzését és a Bizottságnak a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentéséről szóló értékelését veszi figyelembe.  fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv 2008-ra és 2009-re vonatkozóan kedvező növekedési feltételezéseken alapul, tekintve a programban levő előrejelzések véglegesítése óta romló külső környezetet és a magasabb inflációt. A 2010–2011-re vonatkozó növekedési feltételezések nagyjából megalapozottak. Az aktualizált program azzal számol, hogy az infláció 2008-ban 3,0%-ra emelkedik és a 2009–2011 közötti időszakban 1¾%-ra csökken. A program 2008–2009-re vonatkozó inflációs előrejelzése a nyersanyagok és a feldolgozott élelmiszerek árának az elmúlt hónapokban bekövetkezett szembetűnő emelkedése alapján alacsonynak tűnik. Ezenkívül, tekintettel arra, hogy a programidőszakban a GDP növekedése potenciálja alatt lesz, viszonylag magasnak tűnik az aktualizált programnak a foglalkoztatás növekedésére vonatkozó előrejelzése, amely évente körülbelül 1%-kal számol. Miközben a programban a bérek növekedésére vonatkozó 2008-as előrejelzés alacsony, a következő években magasnak tűnik (3¼–3½%), különösen az előre jelzett alacsony inflációs rátával összehasonlítva.[9]
            Az értékelés mindenekelőtt a Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzését és a Bizottságnak a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentéséről szóló értékelését veszi figyelembe.
            (4) 2007-ben az államháztartási hiány a GDP 0,2%-a volt a stabilitási program előző változatában foglalt, a GDP 0,3%-ának megfelelő többletet jelentő céllal szemben. A 2007-es rosszabb teljesítmény a kiadások tervezettnél magasabb növekedésének az eredménye, amelyet csak részben ellensúlyozott a vártnál jobb 2006-os eredményből adódó pozitív kiindulási helyzet és a bevétel váratlan növekedése. A tervezettnél magasabb kiadások mindenekelőtt a vállalatoknak a szolgáltatási utalványok rendszere keretében kifizetett támogatások erőteljes növekedését és az egyszeri intézkedéseknek a vártnál csekélyebb hatását tükrözték. Váratlan volt a bevétel – főként a vártnál magasabb társadalombiztosítási járulékokból adódó – növekedése, ami annak ellenére valósult meg, hogy több, eredetileg tervezett bevételnövelő egyszeri intézkedést nem hajtottak végre. 2007-ben a költségvetés végrehajtása így nem volt teljesen összhangban a stabilitási program előző változatára vonatkozó, 2007. március 27-i tanácsi vélemény HL C 89., 2007.4.24., 2. o.  felkérésével és az eurocsoport költségvetési politikákról szóló, 2007. áprilisi iránymutatásával, mivel a váratlan többletbevételt a költségvetésben előirányzottnál magasabb kiadásokra fordították.[10]
            HL C 89., 2007.4.24., 2. o.
            (5) A programban szereplő középtávú költségvetési stratégia fő célja a még mindig magas (2007-ben közel 85%-os) adósságarány folyamatos csökkentése 2011-re a GDP körülbelül 71%-ára, a 2008-as egyensúlyban levő költségvetésből kiindulva a költségvetési többletek fokozatos felépítésével, és 2011-ben 1%-os többlet elérésével. Az elsődleges többlet, amely az adósságállomány csökkentése terén tett előrehaladással párhuzamosan 2001 óta csökken (a GDP 7,0%-áról 2007-re a 3,7%-ára), az előrejelzés szerint 2011-re a GDP 4,4%-ára növekszik. A vártnál rosszabb 2007-es teljesítmény miatt a költségvetési célok (mind nominális, mind strukturális értelemben) az előző aktualizált változatban a programidőszakra vonatkozóan kitűzött célok alatt vannak. A közösen megállapított módszertannal összhangban számított strukturális egyenleg a GDP ¼%-át kitevő 2007-es hiányról 2011-re várhatóan a GDP majdnem 1½%-át elérő többletté javul. A stabilitási program előző változatában előirányzotthoz képest a középtávú költségvetési célkitűzés (MTO) – strukturális értelemben a GDP 0,5%-át jelentő többlet (ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül) – elérését egy évvel elhalasztották, 2009-re. Kiigazításra mind a kiadási, mind a bevételi oldalon sor kerül. A nominális értelemben a GDP 0,7 százalékpontját jelentő tervezett kiadáscsökkentés nagyrészt a kamatkiadások visszaesésének tulajdonítható, ami az adóssághányad előre jelzett csökkenésének az eredménye. A bevétel növekedése a GDP 0,5%-át teszi ki és az adóalapok várt növekedésének a következménye. Az előző változattal ellentétben a program kifejezetten azt tervezi, hogy 2008 után nem vesznek igénybe egyszeri intézkedéseket.
            (6) A költségvetés eredménye a programban előre jelzettnél rosszabb is lehet. Először is a makrogazdasági környezet az aktualizált programban előre jelzettnél rosszabbul alakulhat, különösen 2008-ban és 2009-ben. Mindenekelőtt a foglalkoztatás, a bérek és a fogyasztás növekedésére vonatkozó kedvező feltételezések vezethettek az adóbevételek túlbecsléséhez. Emellett magasnak tűnik a 2008-ra várt általános adórugalmasság. Az elsődleges kiadások vonatkozásában a program nem tartalmaz olyan intézkedéseket, amelyek az elöregedéshez kapcsolódó költségek emelkedése és az előre jelzett, viszonylag erős bérszínvonal-emelkedés alapján a tervezett kiigazítás eléréséhez szükségesek. Ha kizárjuk továbbá a kamatkiadások csökkenését, a kiigazítás összetételét jelentős mértékben a bevételi oldal határozza meg, ami csökkentheti a kiigazítás fenntarthatóságát. Végül, miközben a költségvetés az elmúlt években nagyjából egyensúlyban maradt, a megcélzott költségvetési többlet elérését elhalasztották. A 2007-es jó makrogazdasági feltételek ellenére nem érték el a költségvetésre vonatkozó célt, mivel a júniusi szövetségi választások után nem jött létre teljes hatáskörrel felruházott kormány. 2008-ban további intézkedésekre van szükség a cél eléréséhez. Tekintettel a makrogazdasági kilátásokkal és a költségvetési célokkal összefüggő fent említett kockázatokra, az adósságráta valószínűleg a program előrejelzésénél valamivel kedvezőtlenebbül alakul, bár az adósságállomány határozottan csökkenő pályán marad.
            (7) E kockázatértékelés alapján előfordulhat, hogy a programban szereplő költségvetési irányvonal nem lesz elégséges ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint 2009-re elérjék a középtávú költségvetési célkitűzést. A programidőszak alatt azonban elegendő biztonsági tartalékot tartanak fenn normál ciklikus ingadozások esetén a GDP 3%-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. 2008-ban a középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás program szerinti ütemét a júliusra ütemezett költségvetési ellenőrzés keretében további strukturális költségvetési intézkedések végrehajtásával erősíteni kell, a kiegyensúlyozott költségvetés célkitűzésének teljesítése érdekében. Ezt 2009-ben – különösen a kiadási oldalon – intézkedésekkel kell alátámasztani annak érdekében, hogy a javulás összhangban legyen a Stabilitási és Növekedési Paktumban meghatározott, a GDP 0,5%-át jelentő irányadó mértékkel, és a terveknek megfelelően elérjék a középtávú költségvetési célkitűzést. A Tanács azt is megjegyzi, hogy a 2008-as költségvetési tervek nincsenek teljesen összhangban az eurocsoport költségvetési politikákról szóló, 2007. áprilisi iránymutatásaival. Bár az adóssághányad csökkenése a programban előre jelzettnél kisebb lehet, úgy tűnik, a programidőszak alatt kellő mértékben közelít a referenciaérték felé.
            (8) Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Belgium összességében közepes kockázattal szembesül. A népesség elöregedésének hosszú távú költségvetési hatása az EU 27 tagállamának átlaga fölött van, és jelentősen befolyásolja a GDP-arányos nyugdíjkiadásoknak a következő évtizedekre előre jelzett viszonylag magas növekedése. A tényleges nyugdíjkorhatár az Unión belül Belgiumban az egyik legalacsonyabb, és emelése a generációs paktum célja, amely számos módosítást eredményezett a nyugdíjrendszerben. Bár ez a reform a jó irányba tett lépés, az országos előrejelzések azt vetítik előre, hogy nem csökkenti a fenntarthatósággal kapcsolatos hiányosságokat. A programban előre jelzett 2007-es költségvetési egyenleg, bár az előző változat kiindulási helyzeténél némileg rosszabb, hozzájárul a népesség elöregedése miatt várható hosszú távú költségvetési hatás ellensúlyozásához, de nem elegendő a jövőbeli kiadási nyomás teljes mértékű kiegyenlítéséhez. Az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentését középtávon magas elsődleges többlet fenntartásával, az adóssághányadnak a Szerződésben meghatározott referenciaérték alá történő csökkentésével és a nyugdíjkiadások jelentős növekedését megfékező további reformintézkedések végrehajtásával lehet elérni.
            (9) A stabilitási program bizonyos mértékig összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. Mindkét jelentés a belga gazdaság számára kulcsfontosságú kihívást jelentő elöregedés fényében mérlegeli az államháztartás fenntarthatóságát. A stabilitási program azonban a középtávú költségvetési stratégia szempontjából nem értékeli minőségileg a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésének általános hatását, és nem nyújt rendszerezett információt a nemzeti reformprogramban előirányzott fő reformok közvetlen költségvetési terheiről vagy megtakarításairól. Másrészt a program költségvetési előrejelzései láthatóan figyelembe veszik a nemzeti reformprogram alapján már bevezetett intézkedéseknek az államháztartásra gyakorolt hatásait.
            (10) A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel az integrált iránymutatásokban foglalt országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak, és a lisszaboni stratégiával összefüggésben kiadott, az euroövezet tagállamainak szóló iránymutatásoknak a költségvetési politikák vonatkozásában.
            (11) Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok Mindenekelőtt az ágazati egyenlegekre vonatkozó adatokat nem bocsátották rendelkezésre.  tekintetében részben hiányos.[11]
            Mindenekelőtt az ágazati egyenlegekre vonatkozó adatokat nem bocsátották rendelkezésre.
            Általános következtetésként megállapítható, hogy miután 1993 óta szembetűnően csökkent az adóssághányad és 2007-ben 85% volt, a program a költségvetés 2007-es romlását követően az államháztartás többletének fokozatos felépítésével az adósságállomány folytatódó és gyors csökkentését irányozza elő. A költségvetési konszolidáció főként a kamatkiadások csökkentésén és az adóbevételek növelésén alapul, miközben csak csekély erőfeszítések történnek az elsődleges kiadások tekintetében. Az alapul szolgáló, viszonylag kedvező makrogazdasági feltételezések mellett, és amiatt, hogy a program nem részletezi a célok teljesítéséhez szükséges intézkedéseket, a költségvetési célok megvalósításának vannak kockázatai. A középtávú költségvetési célkitűzés elérése irányába tett kiigazítás 2008-ban nem tűnik elegendőnek, és további intézkedések hiányában nem valószínű, hogy a terveknek megfelelően 2009-ben elérik.
            A fenti értékelés alapján és az eurocsoportnak a költségvetési politikákra vonatkozó 2007. áprilisi iránymutatása fényében Belgiumot a következők megvalósítására kérik:
            i. különösen a kiadási oldalt érintő további strukturális intézkedések segítségével 2008-ban biztosítsa a kiegyensúlyozott költségvetést, és 2009-ben a középtávú költségvetési célkitűzés elérését, azzal, hogy strukturális értelemben a GDP 0,5%-át jelentő irányadó mértéknek megfelelő kiigazítást hajt végre.
            ii. a még mindig magas adósságszint és az elöregedéssel kapcsolatos kiadások előre jelzett növekedése fényében továbbra is foglalkozzon az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával, magas strukturális elsődleges többlet elérésével, valamint a foglalkoztatási ráta és a potenciális növekedés növelését és a nyugdíjkiadások csökkentését célzó reformok végrehajtásával.
            A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása
             | |2006|2007|2008|2009|2010|2011|
            Reál-GDP (%-os változás)|SP 2008. április|2,8|2,7|1,9|2,0|2,0|2,0|
            |BIZ 2008. április|2,8|2,7|1,7|1,5|n.a.|n.a.|
            |SP 2006. december|2,7|2,2|2,1|2,2|2,2|n.a.|
            HICP infláció (%)|SP 2008. április|2,3|1,8|3,0|1,7|1,8|1,8|
            |BIZ 2008. április|2,3|1,8|3,6|2,3|n.a.|n.a.|
            |SP 2006. december|2,4|1,9|1,8|1,8|1,9|n.a.|
            Kibocsátási rés 1 (a potenciális GDP %-ában)|SP 2008. április|0,1|0,3|-0,1|-0,4|-0,5|-0,8|
            |BIZ 2008. április 2|0,1|0,3|-0,3|-1,0|n.a.|n.a.|
            |SP 2006. december|-0,3|-0,4|-0,4|-0,4|-0,3|n.a.|
            A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel (a GDP %-ában)|SP 2008. április|n.a.|n.a.|n.a.|n.a.|n.a.|n.a.|
            |BIZ 2008. április|3,4|3,2|2,6|2,4|n.a.|n.a.|
            |SP Dec 2006|2,0|2,0|2,2|2,4|2,7|n.a.|
            Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában)|SP 2008. április|0,3|-0,2|0,0|0,3|0,7|1,0|
            |BIZ 2008. április|0,3|-0,2|-0,4|-0,6|n.a.|n.a.|
            |SP 2006. december|0,0|0,3|0,5|0,7|0,9|n.a.|
            Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában)|SP 2008. április|4,3|3,7|3,7|3,8|4,1|4,3|
            |BIZ 2008. április|4,3|3,7|3,3|2,9|n.a.|n.a.|
            |SP 2006. december|4,1|4,2|4,1|4,1|4,2|n.a.|
            Ciklikusan kiigazított egyenleg 1 (a GDP %-ában)|SP 2008. április|0,3|-0,4|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |BIZ 2008. április|0,3|-0,3|-0,2|-0,1|n.a.|n.a.|
            |SP 2006. december|0,2|0,5|0,7|0,9|1,1|n.a.|
            Strukturális egyenleg 3 (a GDP %-ában)|SP 2008. április|-0,4|-0,3|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |BIZ 2008. április|-0,6|-0,3|-0,2|-0,1|n.a.|n.a.|
            |SP 2006. december 4|-0,4|0,1|n.a.|n.a.|n.a.|n.a.|
            Bruttó államadósság (a GDP %-ában)|SP 2008. április|88,2|84,9|81,5|78,1|74,7|71,1|
            |BIZ 2008. április|88,2|84,9|81,9|79,9|n.a.|n.a.|
            |SP 2006. december|87,7|83,9|80,4|76,6|72,6|n.a.|
            Megjegyzés:|
            1 Kibocsátási rések és ciklikusan kiigazított egyenlegek a programokból, ahogy a Bizottság szolgálatai a programban szereplő információk alapján újraszámították.|
            2 A 2006–2009 közötti időszakra vonatkozóan 2,5%-os, 2,5%-os, 2,2%-os és 2,2%-os becsült potenciális növekedés alapján.|
            3 Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül. Az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a program legújabb változata szerint 2006-ban a GDP 0,7%-át teszik ki, hiánycsökkentők, 2007-ben pedig hiánynövelők, a GDP 0,1%-ával. A Bizottság szolgálatainak tavaszi előrejelzése szerint az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések 2006-ban a GDP 0,9%-át teszik ki, hiánycsökkentők, 2007-ben pedig hiánynövelők, a GDP 0,1%-ával. .|
            4 A stabilitási program 2006. decemberi aktualizálása nem tartalmazott információt az egyszeri intézkedések alkalmazásáról a 2008–2010 közötti időszakra vonatkozóan.  |
             | | | | | | | |
            Forrás:|
            Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai|
            [1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm
            [2] A nyilatkozat teljes szövege az alábbi weboldalon található: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            [3] HL L 139., 2008.5.29., 59. o.
            [4] A Bizottság közleménye az Európai Tanácsnak: „Stratégiai jelentés a növekedést és a foglalkoztatást célzó megújult lisszaboni stratégiáról: új ciklus indítása (2008-2010)”, COM(2007)803, 2007.12.11.
            [5] „Az uniós államháztartások hosszú távú fenntarthatóságáról” szóló bizottsági közlemény a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek, COM (2006)574., 2006.10.12., és „Az államháztartások hosszú távú fenntarthatósága az Európai Unióban”, Európai Bizottság, Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (2006), European Economy, 2006/4. szám.
            [6] „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergencia programok tartalmára és formájára vonatkozóan”, amelyet az ECOFIN-Tanács 2005. október 11-én hagyott jóvá.
            [7] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm
            [8] Az aktualizált programot a teljes hatáskörrel felruházott kormány megalakulása után, így jóval a magatartási kódexben meghatározott december 1-jei határidő után nyújtották be.
            [9] Az értékelés mindenekelőtt a Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzését és a Bizottságnak a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentéséről szóló értékelését veszi figyelembe.
            [10] HL C 89., 2007.4.24., 2. o.
            [11] Mindenekelőtt az ágazati egyenlegekre vonatkozó adatokat nem bocsátották rendelkezésre.
         IT
            (...PICT...)|COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE|
            Bruxelles, 11.6.2008
            SEC(2008) 2013 definitivo

            Raccomandazione per il
            PARERE DEL CONSIGLIO
            sul programma di stabilità aggiornato del Belgio, 2007-2011
            (presentata dalla Commissione)
            RELAZIONE
            1. Contesto generale
            Il patto di stabilità e crescita si fonda sull'obiettivo dell'equilibrio delle finanze pubbliche quale strumento per rafforzare le condizioni favorevoli alla stabilità dei prezzi e a una crescita vigorosa, sostenibile e in grado di favorire l’occupazione. La riforma del patto, attuata nel 2005, ne ha riconosciuto l'utilità ai fini del consolidamento della disciplina di bilancio, ma ha inteso rafforzarne l'efficacia e i fondamenti economici e garantire la sostenibilità delle finanze pubbliche a lungo termine.
            Il regolamento (CE) n. 1466/97 del Consiglio per il rafforzamento della sorveglianza delle posizioni di bilancio nonché della sorveglianza e del coordinamento delle politiche economiche GU L 209 del 2.8.1997, pag. 1. Regolamento modificato dal regolamento (CE) n. 1055/2005 (GU L 174 del 7.7.2005, pag. 1). I documenti citati in questo testo sono disponibili all'indirizzo: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , che fa parte del patto di stabilità e crescita, stabilisce che ogni Stato membro deve presentare, al Consiglio e alla Commissione, un programma di stabilità o di convergenza e i relativi aggiornamenti annuali. Gli Stati membri che hanno già adottato la moneta unica presentano programmi di stabilità (aggiornati), mentre gli Stati membri che non l'hanno ancora adottata presentano programmi di convergenza (aggiornati). Il primo programma di stabilità del Belgio è stato presentato nel dicembre 1998. A norma del regolamento, il 15 marzo 1999, il Consiglio ha formulato il relativo parere sulla base della raccomandazione della Commissione e dopo aver consultato il comitato economico e finanziario. Per quanto riguarda gli aggiornamenti dei programmi di stabilità e di convergenza, il regolamento prevede che siano valutati dalla Commissione ed esaminati dal comitato; se necessario e seguendo la stessa procedura descritta sopra, i programmi aggiornati possono essere esaminati dal Consiglio.[1]
            GU L 209 del 2.8.1997, pag. 1. Regolamento modificato dal regolamento (CE) n. 1055/2005 (GU L 174 del 7.7.2005, pag. 1). I documenti citati in questo testo sono disponibili all'indirizzo:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            2. Contesto della valutazione del programma aggiornato
            La Commissione ha esaminato l'ultimo aggiornamento del programma di stabilità del Belgio, presentato il 21 aprile 2008, e formula una raccomandazione per un parere del Consiglio in merito (cfr. infra, nel riquadro, i principali punti oggetto della valutazione).
            Al fine di determinare il quadro in rapporto al quale viene valutata la strategia di bilancio del programma di stabilità aggiornato, i paragrafi che seguono illustrano in sintesi:
            (1) l'ultima valutazione della posizione del paese nell'ambito della parte preventiva del patto di stabilità e crescita (sintesi del parere del Consiglio sul precedente aggiornamento del programma di stabilità);
            (2) gli orientamenti per le politiche di bilancio adottati dall'Eurogruppo dell'aprile 2007;
            (3) l’aggiornamento del maggio 2008 degli indirizzi di massima per le politiche economiche specifici per ciascun paese nel settore delle politiche di bilancio;
            (4) la valutazione della relazione di attuazione del programma nazionale di riforme dell’ottobre 2007 effettuata dalla Commissione.
            2.1. La valutazione contenuta nel parere del Consiglio sull’aggiornamento precedente
            Nel parere del 27 marzo 2007 il Consiglio ha sintetizzato come segue la sua valutazione dell'aggiornamento del programma di stabilità per il periodo 2006-2010: “Il Consiglio ritiene che la strategia di una continua riduzione dello stock del debito, tuttora elevato, costituisce un esempio di politiche di bilancio attuate in conformità del patto. Tuttavia, per quanto il programma preveda un graduale incremento degli avanzi (in particolare tramite la riduzione della spesa per interessi) a partire da una posizione di equilibrio in termini nominali, vi sono rischi per quanto riguarda il raggiungimento degli obiettivi di bilancio. L'obiettivo di medio termine dovrebbe comunque essere raggiunto nel corso del periodo oggetto del programma.”
            Alla luce di questa valutazione, il Consiglio ha invitato il Belgio a “garantire che l'obiettivo di bilancio per il 2007 sia raggiunto e a rafforzare successivamente il ritmo di avvicinamento all'OMT, anche con una riduzione del ricorso a misure una tantum” e “considerando il livello elevato del debito e il previsto aumento della spesa legata all'invecchiamento della popolazione, affrontare più efficacemente il problema della sostenibilità a lungo termine delle finanze pubbliche raggiungendo almeno l'obiettivo a medio termine attraverso le riforme”.
            2.2. Gli orientamenti per le politiche di bilancio adottati dall'Eurogruppo dell'aprile 2007
            Il 20 aprile 2007, per migliorare il coordinamento delle politiche di bilancio nell'area dell'euro, i ministri dell'Eurogruppo hanno discusso l'andamento dei bilanci nazionali nel 2007, le prospettive politiche preliminari per il 2008 e le relative implicazioni per l'area dell'euro.
            Riaffermando la loro adesione ai principi di una sana politica di bilancio sanciti nel patto di stabilità e crescita rivisto e alle norme nazionali di bilancio, i ministri si sono impegnati: i) a utilizzare i risultati di bilancio migliori del previsto ottenuti nel 2006 per perseguire obiettivi di bilancio ancora più ambiziosi rispetto a quelli fissati negli aggiornamenti di fine 2006 dei programmi di stabilità; ii) ad attuare i bilanci per il 2007 come pianificato, evitando sfondamenti di spesa e utilizzando le entrate supplementari impreviste per ridurre il disavanzo e il debito pubblico; e iii) a elaborare con cura politiche di bilancio per il 2008 intese ad accelerare l'aggiustamento verso gli obiettivi a medio termine, per gli Stati membri che non li hanno ancora raggiunti, e a evitare di alimentare squilibri macroeconomici, per gli Stati membri che li hanno già raggiunti La versione integrale della dichiarazione è consultabile all'indirizzo Internet. www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf .[2]
            La versione integrale della dichiarazione è consultabile all'indirizzo Internet.
            www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            2.3. Aggiornamento del maggio 2008 degli indirizzi di massima per le politiche economiche specifici per ciascun paese nel settore delle politiche di bilancio
            Il 14 maggio 2008 il Consiglio ha adottato una raccomandazione sull’aggiornamento del 2008 degli indirizzi di massima per le politiche economiche degli Stati membri e della Comunità e sull’attuazione delle politiche per l’occupazione degli Stati membri GU L 139 del 29.5.2008, pag. 59. . Nel settore delle politiche finanziarie il Belgio, assieme alla raccomandazione di “rafforzare il risanamento delle finanze pubbliche” è stato invitato a concentrarsi sull’obiettivo di “attuare integralmente la strategia finalizzata alla sostenibilità a lungo termine delle finanze pubbliche, che prevede un contenimento della spesa, avanzi di bilancio e una riduzione costante del debito pubblico”. Inoltre, tutti gli Stati membri dell'area dell'euro sono stati invitati a “proseguire il risanamento del bilancio onde raggiungere gli obiettivi a medio termine fissati conformemente al patto di stabilità e di crescita, al fine di pervenire a un aggiustamento strutturale annuo di almeno lo 0,5% del PIL come valore di riferimento” e a “migliorare la qualità delle finanze pubbliche riesaminando le spese pubbliche e la fiscalità e modernizzando le amministrazioni pubbliche, al fine di rafforzare la produttività e l’innovazione, contribuendo in tal modo alla crescita economica, all’occupazione e alla sostenibilità fiscale”.[3]
            GU L 139 del 29.5.2008, pag. 59.
            2.4. Valutazione della Commissione sulla relazione di attuazione del programma nazionale di riforme dell'ottobre del 2007
            L'11 dicembre 2007 la Commissione ha adottato la sua relazione strategica sulla strategia di Lisbona rinnovata per la crescita e l'occupazione che comprende una valutazione della relazione dell'ottobre 2007 sullo stato di attuazione del programma nazionale di riforme del Belgio Comunicazione della Commissione al Consiglio europeo, “Relazione strategica sulla strategia di Lisbona rinnovata per la crescita e l’occupazione: il nuovo ciclo (2008-2010), COM(2007)803 dell'11.12.2007.  ed è sintetizzata come segue.[4]
            Comunicazione della Commissione al Consiglio europeo, “Relazione strategica sulla strategia di Lisbona rinnovata per la crescita e l’occupazione: il nuovo ciclo (2008-2010), COM(2007)803 dell'11.12.2007.
            Il programma nazionale di riforme del Belgio individua le seguenti priorità fondamentali ai fini della crescita e della creazione di posti di lavoro: sostenibilità delle finanze pubbliche; la riduzione dei costi del lavoro; la creazione di un mercato del lavoro più dinamico; lo stimolo dell'economia tramite investimenti e riforme; il rafforzamento del sistema previdenziale; il rafforzamento delle sinergie tra la protezione dell'ambiente e la crescita. La Commissione ritiene che il Belgio abbia ottenuto buoni risultati nell’attuazione del suo programma nazionale di riforme nel periodo 2005-2007, nonostante un certo rallentamento del ritmo delle riforme nel 2007.
            Sulla base dei punti di forza e delle debolezze identificate nonché delle prove dei progressi effettuati, la Commissione ha raccomandato al Belgio di affrontare con la massima urgenza le seguenti sfide: riduzione della elevata pressione fiscale sul lavoro, rafforzando al tempo stesso il risanamento delle finanze pubbliche e migliorando il funzionamento del mercato del lavoro.
            Il Belgio deve inoltre concentrarsi sui seguenti settori: attuare la strategia finalizzata alla sostenibilità a lungo termine delle finanze pubbliche, migliorare la concorrenza nei mercati del gas e dell’energia elettrica, rafforzare l’impegno a favore della R&S e dell’innovazione, mettere in atto le misure volte ad innalzare il tasso di occupazione per i lavoratori più anziani e le fasce vulnerabili.
            Sulla base della Relazione strategica della Commissione, il 14 maggio 2008 il Consiglio ha adottato una raccomandazione sull’aggiornamento del 2008 degli indirizzi di massima per le politiche economiche degli Stati membri, fra i quali il Belgio.
            Riquadro: principali punti oggetto della valutazione
            A norma dell'articolo 5, paragrafo 1, (per i programmi di stabilità) e dell'articolo 9, paragrafo 1, (per i programmi di convergenza) del regolamento (CE) n. 1466/97 del Consiglio, viene esaminato quanto segue:
            · se le ipotesi economiche sulle quali il programma è fondato siano realistiche;
            · l'obiettivo di bilancio a medio termine (OMT) presentato dallo Stato membro e se il percorso di aggiustamento proposto dal programma rispetto a tale obiettivo sia adeguato;
            · se le misure adottate e/o proposte per la realizzazione del percorso di aggiustamento siano sufficienti per conseguire l'OMT nel corso del ciclo;
            · al momento della valutazione di questo percorso di aggiustamento verso l'OMT, se un maggiore sforzo di aggiustamento sia stato compiuto in periodi di congiuntura favorevole, sforzo che può essere più limitato in periodi di congiuntura sfavorevole, e, per gli Stati membri dell'area dell'euro e per quelli che fanno parte dell'ERM2, se lo Stato membro persegua, per conseguire il suo OMT, un miglioramento annuo del suo saldo di bilancio corretto per il ciclo, al netto delle misure una tantum e di altre misure temporanee, dello 0,5% del PIL come parametro di riferimento;
            · nel definire il percorso di aggiustamento verso l'OMT (per gli Stati membri che non l'hanno ancora raggiunto) o nel consentire una deviazione temporanea dall'OMT (per gli Stati membri che l'hanno già conseguito), l'attuazione di riforme strutturali sostanziali che producano effetti diretti di contenimento dei costi a lungo termine (compreso il rafforzamento del potenziale di crescita) e che pertanto abbiano un impatto quantificabile sulla sostenibilità a lungo termine delle finanze pubbliche (a condizione che sia mantenuto un opportuno margine di sicurezza rispetto al valore di riferimento del 3% del PIL e che si preveda che la posizione di bilancio ritorni all'OMT entro il periodo di riferimento del programma), con un'attenzione particolare per le riforme delle pensioni che introducono un sistema multipilastro comprendente un pilastro obbligatorio, finanziato a capitalizzazione;
            · se le politiche economiche dello Stato membro siano coerenti con gli indirizzi di massima per le politiche economiche.
            La plausibilità delle ipotesi macroeconomiche del programma è valutata con riferimento alle previsioni dei servizi della Commissione della primavera 2008, usando anche la metodologia concordata per la stima della produzione potenziale e dei saldi corretti per il ciclo.
            Nella valutazione inoltre si esamina:
            · l'evoluzione del rapporto debito/PIL e le prospettive per la sostenibilità a lungo termine delle finanze pubbliche, cui, secondo la relazione del Consiglio del 20 marzo 2005 – “Migliorare l'attuazione del Patto di stabilità e crescita”, dovrebbe essere tributata “sufficiente attenzione nella sorveglianza delle posizioni di bilancio”. Una comunicazione della Commissione del 12 ottobre 2006 espone l'approccio dell'UE nella valutazione della sostenibilità a lungo termine Comunicazione della Commissione al Consiglio e al Parlamento europeo, La sostenibilità di lungo termine delle finanze pubbliche nella UE, 12.10.2006, COM (2006) 574 definitivo, e Commissione europea, direzione generale Affari economici e finanziari (2006), The long-term sustainability of public finances in the European Union, European Economy n. 4/2006. ;[5]
            Comunicazione della Commissione al Consiglio e al Parlamento europeo, La sostenibilità di lungo termine delle finanze pubbliche nella UE, 12.10.2006, COM (2006) 574 definitivo, e Commissione europea, direzione generale Affari economici e finanziari (2006), The long-term sustainability of public finances in the European Union, European Economy n. 4/2006.
            · il grado di integrazione rispetto al programma nazionale di riforme, presentato dagli Stati membri nel contesto della strategia di Lisbona per la crescita e l'occupazione e nella relazione sullo stato di attuazione dell'ottobre 2007. Nella sua nota di accompagnamento del 7 giugno 2005 al Consiglio europeo sugli indirizzi economici di massima per il periodo 2005-2008, il Consiglio Ecofin ha affermato che i programmi nazionali di riforme devono essere coerenti con i programmi di stabilità e di convergenza;
            · il rispetto del codice di condotta "Specifiche sull'attuazione del Patto di stabilità e crescita e linee direttrici sulla presentazione e il contenuto dei programmi di stabilità e convergenza", approvato dal Consiglio Ecofin dell'11 ottobre 2005. , che tra l'altro prescrive una struttura e tabelle di dati comuni per i programmi di stabilità e di convergenza.[6]
            "Specifiche sull'attuazione del Patto di stabilità e crescita e linee direttrici sulla presentazione e il contenuto dei programmi di stabilità e convergenza", approvato dal Consiglio Ecofin dell'11 ottobre 2005.
            Raccomandazione per il
            PARERE DEL CONSIGLIO
            sul programma di stabilità aggiornato del Belgio, 2007-2011
            IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
            visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
            visto il regolamento (CE) n. 1466/97 del Consiglio, del 7 luglio 1997, per il rafforzamento della sorveglianza delle posizioni di bilancio nonché della sorveglianza e del coordinamento delle politiche economiche GU L 209 del 2.8.1997, pag. 1. Regolamento modificato dal regolamento (CE) n. 1055/2005 (GU L 174 del 7.7.2005, pag. 1). I documenti menzionati nel presente testo sono disponibili su Internet al seguente indirizzo: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , in particolare l'articolo 5, paragrafo 3,[7]
            GU L 209 del 2.8.1997, pag. 1. Regolamento modificato dal regolamento (CE) n. 1055/2005 (GU L 174 del 7.7.2005, pag. 1). I documenti menzionati nel presente testo sono disponibili su Internet al seguente indirizzo:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            vista la raccomandazione della Commissione,
            sentito il comitato economico e finanziario,
            HA ESPRESSO IL SEGUENTE PARERE:
            (1) L’ [8 luglio 2008] il Consiglio ha esaminato il programma di stabilità aggiornato del Belgio relativo al periodo 2007–2011 L'aggiornamento è stato presentato solo dopo l’insediamento di un governo dotato di pieni poteri, pertanto ben oltre il termine del 1º dicembre fissato dal codice di condotta. .[8]
            L'aggiornamento è stato presentato solo dopo l’insediamento di un governo dotato di pieni poteri, pertanto ben oltre il termine del 1º dicembre fissato dal codice di condotta.
            (2) Negli ultimi 10 anni, il PIL reale è cresciuto di circa il 2¼% in media, leggermente al di sopra del tasso di crescita medio nell’area dell’euro. Tale crescita relativamente elevata del PIL ha portato ad un calo del tasso di disoccupazione, mentre il tasso di occupazione (in particolare dei lavoratori più giovani e più anziani) e le ore lavorate restano bassi, in conseguenza dell’elevata pressione fiscale sul lavoro e delle rigidità presenti sul mercato del lavoro, di modeste esigenze nella ricerca di un lavoro e un’età di pensionamento effettivo che rimane bassa. Il bilancio ha continuato a muoversi intorno ad una posizione di equilibrio a partire dal 2000 (tranne che nel 2005) e il rapporto debito/PIL, che era sceso dal 134% del PIL nel 1993 al 108% del PIL nel 2000, ha continuato a ridursi in modo impressionante ed è ora al di sotto dell’85% del PIL. L’aumento del tasso di occupazione, assieme a posizioni di bilancio più ambiziose, contribuirebbe alla sostenibilità a lungo termine delle finanze pubbliche.
            (3) Lo scenario macroeconomico che sottende il programma prevede un calo della crescita del PIL reale dal 2,8% nel 2007 all’1,9% nel 2008 per stabilizzarsi attorno al 2% negli anni successivi. Sulla base delle informazioni attualmente disponibili La valutazione tiene conto in particolare delle previsioni dell’autunno 2008 dei servizi della Commissione e della valutazione della Commissione dell’ottobre 2007 della relazione sull'attuazione del programma nazionale di riforme. , lo scenario per il biennio 2008-2009 sembra basarsi su ipotesi di crescita favorevoli, considerato il deterioramento dell’ambiente esterno e l’aumento dell’inflazione verificatisi successivamente alla messa a punto delle proiezioni incluse nel programma. Le ipotesi di crescita per il biennio 2010-2011 sono largamente plausibili. Il programma aggiornato prevede un aumento dell’inflazione al 3,0% nel 2008 e un successivo rallentamento all’1¾% nel periodo 2009-2011. Le proiezioni del programma in materia di inflazione per il periodo 2008-2009 sembrano ottimistiche alla luce del deciso aumento dei prezzi delle materie prime e dei prodotti alimentari trasformati registrato negli ultimi mesi. Inoltre, le proiezioni sulla crescita dell’occupazione di circa l’1% annuo contenute nel programma aggiornato sembrano relativamente elevate vista la crescita del PIL che è rimasta al di sotto del suo potenziale per tutto il periodo di riferimento. Mentre le proiezioni sulla crescita salariale del programma sembrano contenute, per quanto riguarda il 2008, esse appaiono elevate nel caso degli anni seguenti (3¼-3½%), specialmente tenendo conto del basso tasso di inflazione previsto. [9]
            La valutazione tiene conto in particolare delle previsioni dell’autunno 2008 dei servizi della Commissione e della valutazione della Commissione dell’ottobre 2007 della relazione sull'attuazione del programma nazionale di riforme.
            (4) Per il 2007, il disavanzo delle pubbliche amministrazioni è stato dello 0,2% del PIL, contro un obiettivo di saldo attivo dello 0,3% del PIL fissato nel precedente aggiornamento del programma di stabilità. Il risultato peggiore del 2007 è stato causato da una crescita della spesa superiore al previsto che è stata solo in parte riequilibrata da un modesto effetto di base positivo, derivante da un gettito nel 2006 migliore del previsto e da una inaspettata crescita positiva delle entrate. La spesa superiore al previsto ha rispecchiato, in particolare, un forte aumento dei sussidi versati alle imprese nell’ambito del sistema di assegni per servizi e di un impatto inferiore al previsto delle misure una tantum. Il gettito non previsto è derivato principalmente da contributi sociali superiori al previsto e si è verificato nonostante la mancata applicazione di una serie di misure una tantum destinate ad incrementare le entrate. L’esecuzione di bilancio nel 2007 pertanto non è stata pienamente in linea con l’invito contenuto nel parere del Consiglio del 27 marzo 2007 sul precedente aggiornamento del programma di stabilità GU C 89 del 24.4.2007, pag. 2.  e con gli orientamenti dell’Eurogruppo dell’aprile 2007 per le politiche di bilancio, in quanto l’extra gettito non previsto è stato utilizzato per una spesa superiore a quella iscritta a bilancio.[10]
            GU C 89 del 24.4.2007, pag. 2.
            (5) L'obiettivo principale della strategia di bilancio a medio termine del programma è garantire la continua riduzione del tuttora elevato rapporto debito/PIL di quasi l’85% nel 2007 a circa il 71% nel 2011, tramite un graduale incremento degli avanzi di bilancio nominali all’1% del PIL nel 2011, iniziando da un bilancio in pareggio nel 2008. L’avanzo primario, che è diminuito a partire dal 2001 (dal 7% al 3,7% del PIL nel 2007) contestualmente ai progressi nella riduzione del debito, dovrebbe arrivare al 4,4% del PIL entro il 2011. In conseguenza del risultato del 2007 peggiore del previsto, gli obiettivi di bilancio (sia in termini nominali che strutturali) sono inferiori a quelli contenuti nel precedente aggiornamento per tutto il periodo di riferimento. Il saldo strutturale, calcolato conformemente alla metodologia concordata, dovrebbe migliorare, passando da un disavanzo di ¼% del PIL nel 2007 a un avanzo di circa 1½% del PIL nel 2011. Rispetto a quanto era previsto nel precedente aggiornamento al programma di stabilità, il raggiungimento dell’obiettivo di medio termine (OMT) – un avanzo dello 0,5% del PIL in termini strutturali (ossia in termini corretti per il ciclo al netto di misure una tantum e altre misure temporanee) – è ritardato di un anno al 2009. L’aggiustamento ha luogo sia dal lato della spesa che da quello delle entrate. La riduzione di spesa prevista di 0,7% punti percentuali del PIL in termini nominali è attribuibile principalmente ad una caduta della spesa per interessi che deriva dal previsto calo del rapporto debito/PIL. L’aumento del gettito ammonta a 0,5% del PIL e consegue alla prevista crescita delle basi imponibili. Contrariamente al precedente aggiornamento, il programma non prevede esplicitamente alcun ulteriore ricorso a misure una tantum dopo il 2008.
            (6) I risultati di bilancio potrebbero essere peggiori di quanto previsto nel programma. Anzitutto, il contesto macroeconomico potrebbe essere peggiore di quanto ipotizzato nel programma aggiornato, specialmente nel 2008 e nel 2009. In particolare, le ipotesi positive relative all’occupazione, ai salari e alla crescita dei consumi possono aver portato ad una sopravvalutazione delle entrate fiscali. Inoltre, anche la prevista elasticità fiscale complessiva sembra sopravvalutata nel 2008. Per quanto riguarda la spesa primaria, il programma non comprende misure che appaiono necessarie per raggiungere l’aggiustamento programmato in un contesto di costi crescenti connessi all’invecchiamento e previsti aumenti salariali relativamente importanti. Inoltre, escludendo la riduzione della spesa per interessi, la composizione dell’aggiustamento è troppo squilibrata sul lato delle entrate, con il rischio di ridurne la sostenibilità. Infine, mentre il bilancio si è mantenuto ampiamente in pareggio nel corso degli ultimi anni, è stato differito il raggiungimento degli avanzi di bilancio desiderati. Nonostante le buone condizioni macroeconomiche presenti nel 2007, non è stato raggiunto l'obiettivo di bilancio in assenza di un governo con pieni poteri in seguito alle elezioni federali di giugno. Nel 2008, appaiono necessarie ulteriori misure per raggiungere il suddetto obiettivo. Alla luce dei rischi per le prospettive macroeconomiche e gli obiettivi di bilancio summenzionati, è probabile che l'andamento del rapporto debito/PIL sarà meno favorevole di quanto previsto nel programma, anche se il debito si mantiene su un saldo percorso discendente.
            (7) Tenuto conto di questa valutazione dei rischi, è possibile che gli orientamenti di bilancio delineati nel programma non siano sufficienti a garantire il conseguimento dell'obiettivo a medio termine entro il 2009, come previsto dal programma. Resterà, tuttavia, un margine di sicurezza sufficiente contro il rischio di un superamento della soglia di disavanzo del 3% del PIL, in presenza di normali fluttuazioni macroeconomiche, per tutto il periodo di riferimento. Il ritmo degli aggiustamenti verso l’OMT previsto dal programma deve essere rafforzato nel 2008 con l’attuazione di misure di bilancio strutturali aggiuntive nel contesto del previsto esercizio di controllo di bilancio al fine di garantire il raggiungimento dell’obiettivo di un bilancio in pareggio. Nel 2009, esso dovrà essere sostenuto da misure, in particolare dal lato della spesa, che permettano di rispettare il tasso di miglioramento di riferimento dello 0,5% del PIL, specificato nel patto di stabilità e di crescita, e di raggiungere l’OMT come previsto. Il Consiglio rileva inoltre che i programmi di bilancio per il 2008 non sono del tutto conformi agli orientamenti dell'Eurogruppo per le politiche di bilancio dell'aprile 2007. Anche se il rapporto debito/PIL può diminuire meno di quanto previsto nel programma, esso sembra diminuire in misura sufficiente verso il valore di riferimento nel corso del periodo di riferimento.
            (8) Per quanto concerne la sostenibilità delle finanze pubbliche, il Belgio sembra essere a medio rischio. L'impatto a lungo termine sul bilancio dell'invecchiamento della popolazione è superiore alla media UE-27, provocato in particolare da un aumento relativamente consistente della spesa pensionistica in percentuale del PIL nei prossimi decenni. L’età effettiva di pensionamento in Belgio è una delle più basse in Europa e il suo innalzamento costituisce lo scopo del “patto fra generazioni” che ha portato ad una serie di modifiche al sistema pensionistico. Sebbene si tratti di un passo nella direzione giusta, le proiezioni a livello nazionale dimostrano che questa riforma non sarebbe sufficiente a ridurre i divari di sostenibilità. La posizione di bilancio nel 2007 quale stimata nel programma, anche se è leggermente peggiore della posizione iniziale del precedente programma, contribuisce a compensare il previsto impatto di bilancio dell'invecchiamento della popolazione a lungo termine, ma non è sufficiente a controbilanciare pienamente le future pressioni sulla spesa. Il mantenimento di avanzi primari elevati nel medio periodo, portando il rapporto debito/PIL al di sotto del valore di riferimento del trattato e attuando misure supplementari miranti a contenere l'aumento consistente della spesa legata all'invecchiamento della popolazione, contribuirebbero a ridurre i rischi che pesano sulla sostenibilità delle finanze pubbliche.
            (9) Il programma di stabilità sembra coerente, in una certa misura, con la relazione di esecuzione del programma nazionale di riforme dell’ottobre 2007. In particolare, entrambe le relazioni considerano la sostenibilità delle finanze pubbliche alla luce dell’invecchiamento della popolazione come una sfida fondamentale per l’economia belga. Il programma di stabilità, tuttavia, non contiene una valutazione qualitativa dell'incidenza generale della relazione dell'ottobre 2007 sull'attuazione del programma nazionale di riforme nel quadro della strategia di bilancio a medio termine né un’informazione sistematica sui costi o i risparmi di bilancio diretti delle principali riforme previste nel programma nazionale di riforme. D’altro lato, le proiezioni di bilancio del programma sembrano tener conto delle conseguenze sulle finanze pubbliche delle iniziative già attuate sulla base del suddetto programma.
            (10) La strategia di bilancio esposta nel programma è in gran parte conforme agli indirizzi di massima per le politiche economiche specifiche del paese inclusi negli orientamenti integrati e agli orientamenti per gli Stati membri dell'area dell'euro nel settore delle politiche di bilancio, adottati nel contesto della strategia di Lisbona.
            (11) Per quanto riguarda i requisiti relativi ai dati specificati nel codice di condotta per i programmi di stabilità e di convergenza, il programma presenta delle lacune per quanto riguarda i dati obbligatori e facoltativi In particolare, non sono forniti i dati sugli equilibri settoriali. .[11]
            In particolare, non sono forniti i dati sugli equilibri settoriali.
            Nel complesso si può concludere che, dopo una riduzione impressionante del rapporto debito/PIL a partire dal 1993 all’85% nel 2007, il programma prevede una riduzione continua e rapida attraverso la costituzione graduale di avanzi nominali dopo il deterioramento di bilancio nel 2007. Il consolidamento di bilancio si basa principalmente su una riduzione della spesa per interessi ed un aumento delle entrate fiscali, mentre gli sforzi per agire sulla spesa primaria rimangono limitati. Vi sono rischi per il raggiungimento degli obiettivi di bilancio, in particolare date le sottostanti ipotesi macroeconomiche relativamente favorevoli e il fatto che il programma non specifica le misure che sembrano necessarie per raggiungere gli obiettivi. L’aggiustamento verso l’OMT nel 2008 non sembra sufficiente e appare improbabile che l'OMT possa essere raggiunto nel 2009, come previsto, in assenza di misure aggiuntive.
            Sulla base della valutazione che precede e alla luce degli orientamenti dell'Eurogruppo per le politiche di bilancio dell'aprile 2007, il Belgio è invitato a:
            i) assicurare che nel 2008 sia rispettato l’obiettivo di un bilancio in pareggio e che nel 2009 sia raggiunto l’OMT effettuando l’aggiustamento di riferimento in termini strutturali dello 0,5% del PIL, anche attraverso l’attuazione di misure strutturali aggiuntive, in particolare dal lato della spesa;
            ii) alla luce del livello del debito ancora elevato e del previsto aumento della spesa connessa all’invecchiamento, continuare ad affrontare il problema della sostenibilità a lungo termine delle finanze pubbliche raggiungendo elevati avanzi primari strutturali, nonché attuando le riforme dirette ad incrementare il tasso di occupazione e la crescita potenziale e ridurre il costo di bilancio dell’invecchiamento.
            Confronto tra le principali proiezioni macroeconomiche e di bilancio
             | |2006|2007|2008|2009|2010|2011|
            PIL reale (variazione in %)|PS apr. 2008|2,8|2,7|1,9|2,0|2,0|2,0|
            |COM apr. 2008|2,8|2,7|1,7|1,5|n.d.|n.d.|
            |PS dic. 2006|2,7|2,2|2,1|2,2|2,2|n.d.|
            Inflazione IAPC (%)|PS apr. 2008|2,3|1,8|3,0|1,7|1,8|1,8|
            |COM apr. 2008|2,3|1,8|3,6|2,3|n.d.|n.d.|
            |PS dic. 2006|2,4|1,9|1,8|1,8|1,9|n.d.|
            Divario tra prodotto effettivo e potenziale 1 (in % del PIL potenziale)|PS apr. 2008|0,1|0,3|-0,1|-0,4|-0,5|-0,8|
            |COM apr. 2008 2|0,1|0,3|-0,3|-1,0|n.d.|n.d.|
            |PS dic. 2006|-0,3|-0,4|-0,4|-0,4|-0,3|n.d.|
            Accreditamento/indebitamento netto nei confronti del resto del mondo (in % del PIL)|PS apr. 2008|n.d.|n.d.|n.d.|n.d.|n.d.|n.d.|
            |COM apr. 2008|3,4|3,2|2,6|2,4|n.d.|n.d.|
            |PS dic. 2006|2,0|2,0|2,2|2,4|2,7|n.d.|
            Saldo delle pubbliche amministrazioni (in % del PIL)|PS apr. 2008|0,3|-0,2|0,0|0,3|0,7|1,0|
            |COM apr. 2008|0,3|-0,2|-0,4|-0,6|n.d.|n.d.|
            |PS dic. 2006|0,0|0,3|0,5|0,7|0,9|n.d.|
            Saldo primario (in % del PIL)|PS apr. 2008|4,3|3,7|3,7|3,8|4,1|4,3|
            |COM apr. 2008|4,3|3,7|3,3|2,9|n.d.|n.d.|
            |PS dic. 2006|4,1|4,2|4,1|4,1|4,2|n.d.|
            Saldo corretto per il ciclo 1 (in % del PIL)|PS apr. 2008|0,3|-0,4|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |COM apr. 2008|0,3|-0,3|-0,2|-0,1|n.d.|n.d.|
            |PS dic. 2006|0,2|0,5|0,7|0,9|1,1|n.d.|
            Saldo strutturale 3 (in % del PIL)|PS apr. 2008|-0,4|-0,3|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |COM apr. 2008|-0,6|-0,3|-0,2|-0,1|n.d.|n.d.|
            |PS dic. 2006 4|-0,4|0,1|n.d.|n.d.|n.d.|n.d.|
            Debito pubblico lordo (in % del PIL)|PS apr. 2008|88,2|84,9|81,5|78,1|74,7|71,1|
            |COM apr. 2008|88,2|84,9|81,9|79,9|n.d.|n.d.|
            |PS dic. 2006|87,7|83,9|80,4|76,6|72,6|n.d.|
            Note:|
            1  Divari tra prodotto effettivo e potenziale e saldi corretti per il ciclo dei programmi ricalcolati dai servizi della Commissione sulla base delle informazioni contenute nei programmi.|
            2  Sulla base di una crescita potenziale stimata rispettivamente al 2,5%, al 2,5%, al 2,2% e al 2,2% nel periodo 2006-2009.|
            3  Saldo corretto per il ciclo al netto delle misure una tantum e di altre misure temporanee. Le misure una tantum e le altre misure temporanee rappresentano lo 0,7% del PIL nel 2006 (a riduzione del disavanzo) e lo 0,1% del PIL nel 2007 (a incremento del disavanzo) secondo il programma più recente. Le misure una tantum e le altre misure temporanee rappresentano lo 0,9% del PIL nel 2006 (a riduzione del disavanzo) e lo 0,1% del PIL nel 2007 (a incremento del disavanzo) secondo le previsioni di primavera dei servizi della Commissione.|
            4  L’aggiornamento del dicembre 2006 del programma di stabilità non conteneva informazioni sull’uso di misure una tantum negli esercizi dal 2008 al 2010.|
             | | | | | | | |
            Fonti:|
            programma di stabilità (PS); previsioni della primavera 2008 dei servizi della Commissione (COM); calcoli dei servizi della Commissione|
            [1] GU L 209 del 2.8.1997, pag. 1. Regolamento modificato dal regolamento (CE) n. 1055/2005 (GU L 174 del 7.7.2005, pag. 1). I documenti citati in questo testo sono disponibili all'indirizzo: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [2] La versione integrale della dichiarazione è consultabile all'indirizzo Internet. www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            [3] GU L 139 del 29.5.2008, pag. 59.
            [4] Comunicazione della Commissione al Consiglio europeo, “Relazione strategica sulla strategia di Lisbona rinnovata per la crescita e l’occupazione: il nuovo ciclo (2008-2010), COM(2007)803 dell'11.12.2007.
            [5] Comunicazione della Commissione al Consiglio e al Parlamento europeo, La sostenibilità di lungo termine delle finanze pubbliche nella UE, 12.10.2006, COM (2006) 574 definitivo, e Commissione europea, direzione generale Affari economici e finanziari (2006), The long-term sustainability of public finances in the European Union, European Economy n. 4/2006.
            [6] "Specifiche sull'attuazione del Patto di stabilità e crescita e linee direttrici sulla presentazione e il contenuto dei programmi di stabilità e convergenza", approvato dal Consiglio Ecofin dell'11 ottobre 2005.
            [7] GU L 209 del 2.8.1997, pag. 1. Regolamento modificato dal regolamento (CE) n. 1055/2005 (GU L 174 del 7.7.2005, pag. 1). I documenti menzionati nel presente testo sono disponibili su Internet al seguente indirizzo: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [8] L'aggiornamento è stato presentato solo dopo l’insediamento di un governo dotato di pieni poteri, pertanto ben oltre il termine del 1º dicembre fissato dal codice di condotta.
            [9] La valutazione tiene conto in particolare delle previsioni dell’autunno 2008 dei servizi della Commissione e della valutazione della Commissione dell’ottobre 2007 della relazione sull'attuazione del programma nazionale di riforme.
            [10] GU C 89 del 24.4.2007, pag. 2.
            [11] In particolare, non sono forniti i dati sugli equilibri settoriali.
         Nl
            (...PICT...)|COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN|
            Brussel, 11.6.2008
            SEC(2008) 2013 definitief

            Aanbeveling voor een
            ADVIES VAN DE RAAD
            over het geactualiseerde stabiliteitsprogramma van België voor de periode 2007-2011
            (door de Commissie ingediend)
            TOELICHTING
            1. Algemene context
            Het stabiliteits- en groeipact is gebaseerd op de doelstelling van deugdelijke openbare financiën als middel om de voorwaarden voor prijsstabiliteit en voor een tot werkgelegenheidsschepping leidende sterke duurzame groei te verbeteren. Bij de hervorming van het pact in 2005 werd het nut ervan bij het verankeren van begrotingsdiscipline erkend, maar werd tevens versterking van de doeltreffendheid en de economische onderbouwing ervan, alsook waarborging van de houdbaarheid van de overheidsfinanciën op lange termijn beoogd.
            In Verordening (EG) nr. 1466/97 van de Raad over versterking van het toezicht op begrotingssituaties en het toezicht op en de coördinatie van het economisch beleid PB L 209 van 2.8.1997, blz. 1. Verordening gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1055/2005 (PB L 174 van 7.7.2005, blz. 1). Alle documenten waarnaar in deze tekst wordt verwezen, kunnen worden geraadpleegd op: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , die deel uitmaakt van het stabiliteits- en groeipact, is bepaald dat elke lidstaat bij de Raad en de Commissie een stabiliteits- of convergentieprogramma moet indienen, alsook jaarlijkse actualiseringen daarvan. Lidstaten die de gemeenschappelijke munt al hebben aangenomen dienen (geactualiseerde) stabiliteitsprogramma's in en lidstaten die deze nog niet hebben aangenomen dienen (geactualiseerde) convergentieprogramma's in. Het eerste stabiliteitsprogramma van België is in december 1998 ingediend. Overeenkomstig de verordening bracht de Raad op basis van een aanbeveling van de Commissie en na raadpleging van het Economisch en Financieel Comité op 15 maart 1999 hierover advies uit. Wat geactualiseerde stabiliteits- en convergentieprogramma's betreft, is in de verordening bepaald dat deze door de Commissie worden beoordeeld en door het Comité worden onderzocht en dat deze indien nodig ook overeenkomstig dezelfde procedure als hierboven beschreven door de Raad kunnen worden onderzocht.[1]
            PB L 209 van 2.8.1997, blz. 1. Verordening gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1055/2005 (PB L 174 van 7.7.2005, blz. 1). Alle documenten waarnaar in deze tekst wordt verwezen, kunnen worden geraadpleegd op: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            2. Achtergrond voor de beoordeling van het geactualiseerde programma
            De Commissie heeft het op 21 april 2008 ingediende meest recente geactualiseerde stabiliteitsprogramma van België onderzocht en beveelt de Raad aan een advies daarover aan te nemen (zie het kader voor de belangrijkste beoordelingspunten).
            Om de achtergrond te schetsen waartegen de begrotingsstrategie in het geactualiseerde stabiliteitsprogramma wordt beoordeeld, bevatten de volgende punten een overzicht van:
            (1) de meest recente beoordeling van de positie van het land overeenkomstig het preventieve deel van het stabiliteits- en groeipact (samenvatting van het advies van de Raad over de vorige actualisering van het stabiliteitsprogramma);
            (2) de door de Eurogroep in april 2007 aangenomen oriëntaties voor het begrotingsbeleid;
            (3) de actualisering van mei 2008 van de landenspecifieke globale richtsnoeren voor het economisch beleid op het gebied van het begrotingsbeleid;
            (4) de beoordeling door de Commissie van het uitvoeringsverslag van oktober 2007 van het nationale hervormingsprogramma.
            2.1. Beoordeling in het advies van de Raad over de vorige actualisering
            In zijn advies van 27 maart 2007 heeft de Raad zijn beoordeling van de vorige actualisering van het stabiliteitsprogramma, dat op de periode 2006-2010 betrekking had, als volgt samengevat: "De Raad meent dat de strategie van een gestage reductie van de nog steeds hoge schuld een goed voorbeeld vormt van een begrotingsbeleid dat strookt met het pact. Hoewel in het programma wordt aangenomen dat vanuit een uitgangspositie van een nominaal begrotingsevenwicht geleidelijk overschotten zullen worden opgebouwd (met name als gevolg van lagere rente-uitgaven), is de verwezenlijking van de begrotingsdoelstellingen evenwel aan enige risico's onderhevig. Dit neemt echter niet weg dat de middellangetermijndoelstelling naar verwachting in de loop van de programmaperiode zal worden gehaald."
            In het licht van zijn beoordeling heeft de Raad België verzocht om "de begrotingsdoelstelling voor 2007 te verwezenlijken en daarna het aanpassingstempo richting de MTD op te voeren, onder meer door minder vaak van eenmalige maatregelen gebruik te maken" en "gezien de hoge schuld en de verwachte toename van de leeftijdsgebonden uitgaven beter voor de houdbaarheid van de openbare financiën op lange termijn zorg te dragen door ten minste de MTD te realiseren en hervormingen door te voeren".
            2.2. Door de Eurogroep in april 2007 aangenomen oriëntaties voor het begrotingsbeleid
            Met het oog op een betere coördinatie van het begrotingsbeleid in het eurogebied hebben de ministers van de Eurogroep op 20 april 2007 besprekingen gevoerd over de nationale begrotingsontwikkelingen in 2007 en over de voorlopige beleidsvooruitzichten voor 2008 en de gevolgen daarvan voor het eurogebied.
            Na nogmaals te hebben verklaard vast te houden aan de gedegen beginselen voor het begrotingsbeleid van het herziene stabiliteits- en groeipact en aan de nationale begrotingsregels, hebben de ministers toegezegd: i) voort te bouwen op de beter dan verwachte begrotingsresultaten van 2006 en ambitieuzere begrotingsdoelstellingen na te streven dan die welke in de stabiliteitsprogramma's van eind 2006 zijn vastgesteld; ii) de begroting voor 2007 volgens plan uit te voeren en daarbij uitgavenoverschrijdingen te vermijden en inkomstenmeevallers aan te wenden om het overheidstekort en de overheidsschuld te verminderen; en iii) de plannen inzake het begrotingsbeleid voor 2008 zorgvuldig op te stellen, en wel zodanig dat een snellere aanpassing in de richting van de MTD plaatsvindt in de lidstaten die deze nog niet hebben bereikt, en dat wordt voorkomen dat algemene macro-economische onevenwichtigheden in de hand worden gewerkt in de lidstaten die deze al wel hebben bereikt De volledige verklaring is te vinden op: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf . .[2]
            De volledige verklaring is te vinden op:
            www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf .
            2.3. Actualisering van mei 2008 van de landenspecifieke globale richtsnoeren voor het economisch beleid op het gebied van het begrotingsbeleid
            Op 14 mei 2008 heeft de Raad zijn goedkeuring gehecht aan een aanbeveling inzake de actualisering voor 2008 van de globale richtsnoeren voor het economische beleid van de lidstaten en de Gemeenschap en inzake de uitvoering van het werkgelegenheidsbeleid van de lidstaten PB L 139 van 29.5.2008, blz. 59. . Wat het begrotingsbeleid betreft, werd België aanbevolen "een krachtigere begrotingsconsolidatie" te bewerkstelligen en ertoe aangespoord "de strategie voor de langetermijnhoudbaarheid van de overheidsfinanciën volledig uit [te] voeren, met inbegrip van uitgavenbeperkingen, begrotingsoverschotten en een aanhoudende vermindering van de overheidsschuld". Alle lidstaten van het eurogebied werd bovendien aanbevolen "door [te] gaan met de consolidatie van de begroting die gericht is op hun doelstellingen voor de middellange termijn conform het stabiliteits- en groeipact, om aldus een jaarlijkse structurele aanpassing te bereiken van minstens 0,5% van het bbp als referentiepercentage" en "de kwaliteit van de overheidsfinanciën [te] verbeteren door de overheidsuitgaven en belastingen opnieuw te bezien en het openbaar bestuur te moderniseren, teneinde de productiviteit en de innovatie te stimuleren en aldus bij te dragen aan economische groei, werkgelegenheid en budgettaire stabiliteit".[3]
            PB L 139 van 29.5.2008, blz. 59.
            2.4. Beoordeling door de Commissie van het uitvoeringsverslag van oktober 2007 van het nationale hervormingsprogramma
            Op 11 december 2007 heeft de Commissie haar strategisch verslag over de hernieuwde Lissabon-strategie voor groei en werkgelegenheid aangenomen. Dit bevat een beoordeling van het uitvoeringsverslag van oktober 2007 van het nationale hervormingsprogramma van België Mededeling van de Commissie aan de Europese Raad, "Strategisch verslag over de hernieuwde Lissabon-strategie voor groei en werkgelegenheid: lancering van de nieuwe cyclus (2008-2010)", COM(2007) 803 van 11.12.2007. . Deze beoordeling kan als volgt worden samengevat.[4]
            Mededeling van de Commissie aan de Europese Raad, "Strategisch verslag over de hernieuwde Lissabon-strategie voor groei en werkgelegenheid: lancering van de nieuwe cyclus (2008-2010)", COM(2007) 803 van 11.12.2007.
            In het nationale hervormingsprogramma van België worden als belangrijkste prioriteiten voor het bevorderen van groei en werkgelegenheid aangemerkt: houdbaarheid van de openbare financiën, vermindering van de arbeidskosten, totstandbrenging van een dynamischer arbeidsmarkt, stimulering van de economie door middel van investeringen en hervormingen, versterking van het socialezekerheidsstelsel en versterking van de wisselwerking tussen milieubescherming en groei. Naar het oordeel van de Commissie heeft België goede vorderingen gemaakt bij de tenuitvoerlegging van zijn nationaal hervormingsprogramma over de periode 2005-2007, al is het tempo van de hervormingen in 2007 enigszins vertraagd.
            Gezien de onderkende sterke en zwakke punten en de geconstateerde gemaakte vorderingen heeft de Commissie aanbevolen België aan te bevelen de hoogste prioriteit te verlenen aan de uitdagingen op het gebied van de hoge fiscale druk op arbeid en tegelijkertijd de op begrotingsconsolidatie gerichte inspanningen te intensiveren en de werking van de arbeidsmarkt te verbeteren.
            Daarnaast dient België ook aandacht te besteden aan het volgende: het op orde houden van de overheidsfinanciën op lange termijn, de mededinging op de gas- en elektriciteitsmarkten, de prestatie op het gebied van O&O en innovatie, en de participatiegraad van oudere werknemers en kwetsbare groepen.
            Op basis van het strategische verslag van de Commissie heeft de Raad op 14 mei 2008 zijn goedkeuring gehecht aan aanbevelingen inzake de actualisering voor 2008 van de globale richtsnoeren voor het economische beleid van de lidstaten, waaronder België.
            Kader: Belangrijkste beoordelingspuntenOvereenkomstig artikel 5, lid 1, (voor stabiliteitsprogramma´s) en artikel 9, lid 1, (voor convergentieprogramma´s) van Verordening (EG) nr. 1466/97 van de Raad wordt beoordeeld:of de economische hypothesen waarop het programma gebaseerd is, realistisch zijn;de middellangetermijnbegrotingsdoelstelling (MTD) van de lidstaat en of het aanpassingstraject richting de MTD passend is;of de met het oog op de naleving van dit aanpassingstraject genomen en/of voorgenomen maatregelen afdoende zijn om de MTD gedurende de cyclus te halen;bij de beoordeling van het aanpassingstraject richting de MTD: of in economisch goede tijden een grotere aanpassing wordt nagestreefd en in economisch slechte tijden juist een minder zware inspanning toelaatbaar is, en – voor de lidstaten van het eurogebied en het WKM II – of de lidstaat een jaarlijkse verbetering van het conjunctuurgezuiverde begrotingssaldo, ongerekend eenmalige en andere tijdelijke maatregelen, met 0,5% van het bbp als benchmark nastreeft om zijn MTD te bereiken;bij de bepaling van het aanpassingstraject richting de MTD (voor de lidstaten die deze doelstelling nog niet bereikt hebben) en bij het toestaan van een tijdelijke afwijking van de MTD (voor landen die de doelstelling wel hebben bereikt): de uitvoering van grote structurele hervormingen die op lange termijn rechtstreekse kostenbesparende effecten hebben (mede doordat zij de potentiële groei verhogen) en bijgevolg een verifieerbare positieve invloed op de houdbaarheid van de openbare financiën op lange termijn hebben (met dien verstande dat een passende veiligheidsmarge voor de naleving van de referentiewaarde van 3% van het bbp gewaarborgd moet zijn en dat een terugkeer naar de MTD binnen de programmaperiode wordt verwacht), waarbij bijzondere aandacht wordt besteed aan pensioenhervormingen die gepaard gaan met de invoering van een meerpijlerstelsel dat een verplichte pijler met volledige kapitaaldekking omvat;of het economisch beleid van de betrokken lidstaat strookt met de globale richtsnoeren voor het economisch beleid.Bij de beoordeling van de aannemelijkheid van de macro-economische hypothesen van het programma wordt gekeken naar de voorjaarsprognoses 2008 van de diensten van de Commissie en wordt ook gebruikgemaakt van de algemeen aanvaarde methode voor de raming van de potentiële productie en de conjunctuurgezuiverde saldi.Voorts worden beoordeeld:de ontwikkeling van de schuldquote en de vooruitzichten voor de houdbaarheid van de overheidsfinanciën op lange termijn, waaraan volgens het verslag van de Raad van 20 maart 2005 over de verbetering van de uitvoering van het stabiliteits- en groeipact "bij het toezicht op de begrotingssituatie voldoende aandacht" zou moeten worden geschonken. In een mededeling van de Commissie van 12 oktober 2006 wordt de aanpak voor de toetsing van de houdbaarheid op lange termijn uiteengezet Mededeling van de Commissie aan de Raad en het Europees Parlement: "Houdbaarheid van de openbare financiën op lange termijn in de EU", COM(2006) 574 definitief van 12.10.2006; directoraat-generaal Economische en financiële zaken van de Commissie (2006): "The long-term sustainability of public finances in the European Union", European Economy nr. 4/2006. ;Mededeling van de Commissie aan de Raad en het Europees Parlement: "Houdbaarheid van de openbare financiën op lange termijn in de EU", COM(2006) 574 definitief van 12.10.2006; directoraat-generaal Economische en financiële zaken van de Commissie (2006): "The long-term sustainability of public finances in the European Union", European Economy nr. 4/2006.de consistentie met het nationale hervormingsprogramma van de lidstaten in het kader van de Lissabon-strategie voor groei en werkgelegenheid en het uitvoeringsverslag van dit programma van oktober 2007. In zijn begeleidende nota van 7 juni 2005 aan de Europese Raad over de globale richtsnoeren voor het economisch beleid voor de periode 2005-2008 heeft de Raad (Ecofin) verklaard dat de nationale hervormingsprogramma´s moeten stroken met de stabiliteits- en convergentieprogramma´s;de inachtneming van de gedragscode "Specificaties inzake de uitvoering van het stabiliteits- en groeipact en richtsnoeren inzake de vorm en de inhoud van stabiliteits- en convergentieprogramma's", door de Raad (Ecofin) op 11 oktober 2005 bekrachtigd. , die voor de stabiliteits- en convergentieprogramma´s onder meer een gemeenschappelijke structuur en een reeks gegevenstabellen voorschrijft."Specificaties inzake de uitvoering van het stabiliteits- en groeipact en richtsnoeren inzake de vorm en de inhoud van stabiliteits- en convergentieprogramma's", door de Raad (Ecofin) op 11 oktober 2005 bekrachtigd.|
            Aanbeveling voor een
            ADVIES VAN DE RAAD
            over het geactualiseerde stabiliteitsprogramma van België voor de periode 2007-2011
            DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
            Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap,
            Gelet op Verordening (EG) nr. 1466/97 van de Raad van 7 juli 1997 over versterking van het toezicht op begrotingssituaties en het toezicht op en de coördinatie van het economisch beleid PB L 209 van 2.8.1997, blz. 1. Verordening gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1055/2005 (PB L 174 van 7.7.2005, blz. 1). Alle documenten waarnaar in deze tekst wordt verwezen, zijn te vinden op: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , en met name op artikel 5, lid 3,[7]
            PB L 209 van 2.8.1997, blz. 1. Verordening gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1055/2005 (PB L 174 van 7.7.2005, blz. 1). Alle documenten waarnaar in deze tekst wordt verwezen, zijn te vinden op:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            Gezien de aanbeveling van de Commissie,
            Na raadpleging van het Economisch en Financieel Comité,
            BRENGT HET VOLGENDE ADVIES UIT:
            (1) Op [8 juli 2008] heeft de Raad het geactualiseerde stabiliteitsprogramma van België voor de periode 2007-2011 behandeld De actualisering is ingediend zodra een regering met volledige bevoegdheden is aangetreden, dus geruime tijd na de in de gedragscode vastgestelde uiterste datum van 1 december. .[8]
            De actualisering is ingediend zodra een regering met volledige bevoegdheden is aangetreden, dus geruime tijd na de in de gedragscode vastgestelde uiterste datum van 1 december.
            (2) De afgelopen tien jaar is het reële bbp met gemiddeld ongeveer 2¼% per jaar gegroeid, hetgeen iets sneller is dan het gemiddelde groeitempo in het eurogebied. Deze vrij krachtige bbp-groei leidde tot een daling van de werkloosheidsgraad, terwijl de participatiegraad (van vooral jongere en oudere werknemers) en het aantal gewerkte uren laag zijn gebleven als gevolg van hoge belastingen op arbeid en starheden op de arbeidsmarkt, de geringe druk op werklozen om een baan te zoeken, en een lage effectieve pensioenleeftijd. Sinds 2000 is er telkens sprake van een vrijwel sluitende begroting (behalve in 2005). De schuldquote, die is teruggelopen van 134% van het bbp in 1993 tot 108% van het bbp in 2000, heeft haar indrukwekkende daling voortgezet en bedraagt thans minder dan 85% van het bbp. Het verhogen van de werkgelegenheidsgraad en het realiseren van ambitieuze begrotingsdoelstellingen zouden de houdbaarheid van de openbare financiën op lange termijn mede in de hand werken.
            (3) Volgens het macro-economische scenario dat aan het programma ten grondslag ligt, zou de reële bbp-groei teruglopen van 2,8% in 2007 tot 1,9% in 2008 en zich in de daaropvolgende jaren stabiliseren op ongeveer 2%. Afgaande op de thans beschikbare informatie Bij de beoordeling wordt met name rekening gehouden met de voorjaarsprognoses 2008 van de diensten van de Commissie en met de beoordeling door de Commissie van het uitvoeringsverslag van oktober 2007 van het nationale hervormingsprogramma.  lijkt het scenario voor 2008 en 2009 op optimistische groeihypothesen te zijn gebaseerd: sinds de afsluiting van de in het programma voorkomende prognoses is er immers sprake van een verslechterde externe omgeving en een toegenomen inflatie. De groeiramingen voor 2010-2011 zijn algemeen genomen plausibel. Volgens het geactualiseerde programma zou de inflatie aantrekken tot 3,0% in 2008 en vervolgens vertragen tot 1¾% over de periode 2009-2011. De in het programma vervatte inflatieprognoses voor 2008-2009 lijken nogal laag in het licht van de forse stijging die de prijzen van grondstoffen en bewerkte voedingsmiddelen de afgelopen maanden te zien hebben gegeven. Bovendien lijkt de in het geactualiseerde programma verwachte werkgelegenheidsgroei van ongeveer 1% per jaar vrij hoog, aangezien de bbp-groei gedurende de gehele programmaperiode onder het potentiële niveau zal blijven. De in het programma geraamde loonstijging is aan de lage kant voor 2008, maar lijkt voor de daaropvolgende jaren daarentegen aan de hoge kant (3¼ - 3½%), vooral in het licht van het voorspelde lage inflatiepercentage.[9]
            Bij de beoordeling wordt met name rekening gehouden met de voorjaarsprognoses 2008 van de diensten van de Commissie en met de beoordeling door de Commissie van het uitvoeringsverslag van oktober 2007 van het nationale hervormingsprogramma.
            (4) In 2007 beliep het overheidstekort 0,2% van het bbp, terwijl in het vorige geactualiseerde stabiliteitsprogramma van een doelstelling van een overschot van 0,3% van het bbp was uitgegaan. Het slechtere resultaat in 2007 was te wijten aan het feit dat de hoger dan geplande uitgavengroei slechts ten dele werd gecompenseerd door een gering gunstig basiseffect van het beter dan verwachte resultaat in 2006 en door een meevaller aan de ontvangstenzijde. Dat de uitgaven hoger zijn uitgevallen dan gepland, is met name toe te schrijven aan een forse stijging van de subsidies die in het kader van de dienstenchequeregeling aan bedrijven zijn betaald, alsook aan het feit dat het effect van de eenmalige maatregelen beperkter bleek dan verwacht. De meevaller aan de ontvangstenzijde was voornamelijk het gevolg van hoger dan verwachte socialezekerheidsbijdragen en heeft zich voorgedaan ondanks het feit dat een aantal geplande eenmalige maatregelen met een ontvangstenverhogend effect niet is uitgevoerd. De uitvoering van de begroting in 2007 strookte dus niet volledig met het verzoek in het advies van de Raad van 27 maart 2007 over de vorige actualisering van het stabiliteitsprogramma PB C 89 van 24.4.2007, blz. 2.  en met de door de Eurogroep in april 2007 geformuleerde oriëntaties voor het begrotingsbeleid, aangezien de onverwachte extra inkomsten voor het doen van hoger dan begrote uitgaven zijn aangewend.[10]
            PB C 89 van 24.4.2007, blz. 2.
            (5) De begrotingsstrategie op middellange termijn die in het programma wordt gevolgd, is er vooral op gericht de nog steeds hoge schuldquote van bijna 85% van het bbp in 2007 gestaag terug te dringen tot circa 71% van het bbp in 2011, zulks door, uitgaande van een sluitende begroting in 2008, geleidelijk nominale begrotingsoverschotten op te bouwen die oplopen tot 1% van het bbp in 2011. Het primaire overschot, dat sinds 2001 parallel met de voortgaande schuldreductie een daling vertoont (van 7,0% tot 3,7% van het bbp in 2007), zal tegen 2011 naar verwachting stijgen tot 4,4% van het bbp. Als gevolg van het slechter dan verwachte uitgangsresultaat in 2007 liggen zowel de nominale als de structurele begrotingsdoelstellingen gedurende de gehele programmaperiode lager dan in de vorige actualisering. Aangenomen wordt dat het volgens de algemeen aanvaarde methode berekende structurele saldo zal omslaan van een tekort van ¼% van het bbp in 2007 in een overschot van bijna 1½% van het bbp in 2011. In vergelijking met de vorige actualisering van het stabiliteitsprogramma is de verwezenlijking van de middellangetermijndoelstelling (MTD) – een structureel overschot van 0,5% van het bbp (d.w.z. na correctie voor conjunctuurinvloeden en ongerekend eenmalige en andere tijdelijke maatregelen) – met een jaar uitgesteld tot 2009. Zowel de uitgaven- als de ontvangstenzijde dragen aan de aanpassing bij. De geplande vermindering van de nominale uitgaven met 0,7 procentpunt van het bbp is hoofdzakelijk toe te schrijven aan een daling van de rente-uitgaven als gevolg van de voorspelde afname van de schuldquote. De ontvangsten laten een stijging met 0,5% van het bbp zien als gevolg van de verwachte verbreding van belastinggrondslagen. Anders dan in de vorige actualisering, wordt in het huidige programma uitdrukkelijk gesteld dat na 2008 geen gebruik meer zal worden gemaakt van eenmalige maatregelen.
            (6) De begrotingsresultaten zouden slechter kunnen uitvallen dan in het programma wordt aangenomen. Ten eerste kan het macro-economische klimaat somberder uitvallen dan in het geactualiseerde programma wordt voorspeld. Dit geldt vooral voor de jaren 2008 en 2009. Met name de optimistische aannamen voor de werkgelegenheidstoename, de loonstijging en de consumptiegroei kunnen tot een overschatting van de belastingontvangsten hebben geleid. Bovendien lijkt de verwachte totale elasticiteit van de belastingen in 2008 aan de hoge kant. Wat de primaire uitgaven betreft, ontbreken in het programma de maatregelen die noodzakelijk lijken om de geplande aanpassing te bewerkstelligen in een context van toenemende leeftijdsgerelateerde kosten en naar verwachting vrij forse loonstijgingen. Indien bovendien de daling van de rente-uitgaven buiten beschouwing wordt gelaten, dan vindt de aanpassing vooral aan de ontvangstenzijde plaats, wat negatieve gevolgen kan hebben voor de duurzaamheid ervan. Ten slotte zij erop gewezen dat de begroting de afgelopen jaren weliswaar vrijwel in evenwicht is gebleven, maar dat de verwezenlijking van de beoogde begrotingsoverschotten telkens is uitgesteld. Ondanks het gunstige macro-economische klimaat in 2007 is de begrotingsdoelstelling niet gehaald omdat er na de federale verkiezingen van juni geen regering met volledige bevoegdheden is aangetreden. In 2008 lijken verdere maatregelen vereist om de doelstelling te halen. Ten slotte is het in het licht van de bovenbeschreven risico's voor de macro-economische vooruitzichten en de begrotingsdoelstellingen niet uitgesloten dat de schuldquote zich enigszins minder gunstig ontwikkelt dan in het programma wordt aangenomen, al blijft de schuld op een sterk neerwaarts pad.
            (7) In het licht van deze risicobeoordeling is het niet uitgesloten dat de begrotingsstrategie van het programma niet volstaat om de MTD in 2009 te verwezenlijken, zoals in het programma wordt aangenomen. Toch wordt gedurende de gehele programmaperiode een veiligheidsmarge gehandhaafd die ruim genoeg is om te voorkomen dat het tekort bij normale conjunctuurschommelingen de drempel van 3% van het bbp overschrijdt. Het aanpassingstempo richting de MTD zoals dit uit het programma blijkt, moet in 2008 worden opgevoerd door in het kader van de geplande begrotingscontrole aanvullende structurele begrotingsmaatregelen te treffen om ervoor te zorgen dat de doelstelling van een sluitende begroting wordt gerealiseerd. In 2009 moet dit streven met maatregelen worden onderbouwd, met name aan de uitgavenzijde, om de in het stabiliteits- en groeipact gespecificeerde referentiewaarde voor de verbetering van 0,5% van het bbp te halen en om de MTD te bereiken zoals gepland. De Raad neemt ook nota van het feit dat de begrotingsplannen voor 2008 niet volledig sporen met de door de Eurogroep in april 2007 geformuleerde oriëntaties voor het begrotingsbeleid. Hoewel de schuldquote minder snel kan dalen dan in het programma wordt aangenomen, lijkt zij over de gehele programmaperiode bezien toch in voldoende mate af te nemen in de richting van de referentiewaarde.
            (8) België lijkt een middelgroot risico te lopen wat de houdbaarheid van de overheidsfinanciën betreft. Van de vergrijzing gaat in België een groter langetermijneffect op de begroting uit dan gemiddeld in de EU-27 het geval is. Dit komt met name doordat de pensioenuitgaven als percentage van het bbp in de komende decennia een relatief forse stijging te zien zullen geven. De effectieve pensioenleeftijd in België behoort tot de laagste in de EU. Het optrekken ervan is dan ook een van de doelstellingen van het Generatiepact, dat een aantal wijzigingen in het pensioenstelsel heeft aangebracht. Hoewel dit een stap in de goede richting betekent, blijkt uit nationale prognoses dat deze hervorming de houdbaarheidsproblemen niet zou verminderen. Hoewel de in het programma voor 2007 geraamde begrotingssituatie iets slechter is dan de uitgangssituatie van het vorige programma, kan zij de verwachte budgettaire langetermijngevolgen van de vergrijzing helpen opvangen, al volstaat zij niet om de toekomstige uitgavendruk volledig weg te nemen. De risico's voor de houdbaarheid van de openbare financiën kunnen onder meer worden verminderd door de primaire overschotten op middellange termijn op een hoog niveau te houden, door de schuldquote tot onder de in het Verdrag vastgelegde referentiewaarde terug te dringen en door verdere maatregelen te nemen om de forse stijging van de leeftijdsgerelateerde uitgaven te beteugelen.
            (9) Het stabiliteitsprogramma lijkt tot op zekere hoogte aan te sluiten bij het uitvoeringsverslag van oktober 2007 van het nationale hervormingsprogramma. Zo wordt in beide verslagen de houdbaarheid van de openbare financiën in het licht van de vergrijzing als een belangrijke uitdaging voor de Belgische economie aangemerkt. Het stabiliteitsprogramma bevat echter geen kwalitatieve beoordeling van de algemene gevolgen van het uitvoeringsverslag van oktober 2007 van het nationale hervormingsprogramma binnen het kader van de begrotingsstrategie op middellange termijn. Het verschaft evenmin systematische informatie over de rechtstreekse budgettaire kosten of besparingen van de voornaamste hervormingen waarin het nationale hervormingsprogramma voorziet. Daar staat tegenover dat de budgettaire prognoses van het programma rekening lijken te houden met de gevolgen voor de openbare financiën van de reeds in het kader van het nationale hervormingsprogramma doorgevoerde maatregelen.
            (10) De begrotingsstrategie van het programma sluit in grote lijnen aan bij de landenspecifieke globale richtsnoeren voor het economisch beleid die zijn opgenomen in de geïntegreerde richtsnoeren, alsook bij de richtsnoeren op het gebied van het begrotingsbeleid die in het kader van de Lissabon-strategie zijn uitgevaardigd voor de lidstaten die deel uitmaken van het eurogebied.
            (11) Wat de in de gedragscode voor stabiliteits- en convergentieprogramma's gespecificeerde gegevensvereisten betreft, vertoont het programma enkele lacunes in de verplichte en facultatieve gegevens Er worden met name geen gegevens over de sectorale saldi verstrekt. .[11]
            Er worden met name geen gegevens over de sectorale saldi verstrekt.
            De algehele conclusie luidt dat het programma, na een indrukwekkende verlaging van de schuldquote sinds 1993 tot 85% in 2007, in het teken staat van een voortgezette en snelle schuldreductie via het geleidelijk opbouwen van nominale overschotten na de budgettaire verslechtering in 2007. De begrotingsconsolidatie steunt vooral op een vermindering van de rente-uitgaven en een vermeerdering van de belastingontvangsten, terwijl de inspanningen op het gebied van de primaire uitgaven beperkt blijven. De realisatie van de begrotingsdoelstellingen is aan risico's onderhevig, vooral gezien de vrij optimistische onderliggende macro-economische aannamen en het feit dat het programma geen maatregelen specificeert die noodzakelijk lijken om de doelstellingen te halen. De aanpassing richting de MTD in 2008 lijkt onvoldoende en het ziet er dan ook niet naar uit dat de MTD volgens plan in 2009 zal worden gehaald als geen aanvullende maatregelen worden getroffen.
            In het licht van de bovenstaande beoordeling en ook gezien de door de Eurogroep in april 2007 geformuleerde oriëntaties voor het begrotingsbeleid wordt België verzocht om:
            i) ervoor te zorgen dat de doelstelling van een sluitende begroting in 2008 wordt gerealiseerd en dat de MTD in 2009 wordt gehaald door de als benchmark gehanteerde jaarlijkse structurele aanpassing van 0,5% van het bbp te verwezenlijken, onder meer door aanvullende structurele maatregelen ten uitvoer te leggen, met name aan de uitgavenzijde;
            ii) gezien de nog steeds hoge schuld en de verwachte toename van de leeftijdsgebonden uitgaven, voor de houdbaarheid van de openbare financiën op lange termijn zorg te blijven dragen, niet alleen door hoge structurele primaire overschotten te boeken, maar ook door hervormingen door te voeren die erop gericht zijn de werkgelegenheidsgraad en de potentiële groei te verhogen en de budgettaire kosten van de vergrijzing te reduceren.
            Vergelijking van de belangrijkste macro-economische en budgettaire prognoses
             | |2006|2007|2008|2009|2010|2011|
            Reëel bbp (verandering in %)|SP apr 2008|2,8|2,7|1,9|2,0|2,0|2,0|
            |COM apr 2008|2,8|2,7|1,7|1,5|n.b.|n.b.|
            |SP dec 2006|2,7|2,2|2,1|2,2|2,2|n.b.|
            HICP-inflatie (%)|SP apr 2008|2,3|1,8|3,0|1,7|1,8|1,8|
            |COM apr 2008|2,3|1,8|3,6|2,3|n.b.|n.b.|
            |SP dec 2006|2,4|1,9|1,8|1,8|1,9|n.b.|
            Output gap 1 (% van het potentiële bbp)|SP apr 2008|0,1|0,3|-0,1|-0,4|-0,5|-0,8|
            |COM apr 2008 2|0,1|0,3|-0,3|-1,0|n.b.|n.b.|
            |SP dec 2006|-0,3|-0,4|-0,4|-0,4|-0,3|n.b.|
            Netto financieringsoverschot/  tekort t.o.v. het buitenland (% van het bbp)|SP apr 2008|n.b.|n.b.|n.b.|n.b.|n.b.|n.b.|
            |COM apr 2008|3,4|3,2|2,6|2,4|n.b.|n.b.|
            |SP dec 2006|2,0|2,0|2,2|2,4|2,7|n.b.|
            Overheidssaldo (% van het bbp)|SP apr 2008|0,3|-0,2|0,0|0,3|0,7|1,0|
            |COM apr 2008|0,3|-0,2|-0,4|-0,6|n.b.|n.b.|
            |SP dec 2006|0,0|0,3|0,5|0,7|0,9|n.b.|
            Primair saldo (% van het bbp)|SP apr 2008|4,3|3,7|3,7|3,8|4,1|4,3|
            |COM apr 2008|4,3|3,7|3,3|2,9|n.b.|n.b.|
            |SP dec 2006|4,1|4,2|4,1|4,1|4,2|n.b.|
            Conjunctuurgezuiverd saldo 1 (% van het bbp)|SP apr 2008|0,3|-0,4|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |COM apr 2008|0,3|-0,3|-0,2|-0,1|n.b.|n.b.|
            |SP dec 2006|0,2|0,5|0,7|0,9|1,1|n.b.|
            Structureel saldo 3 (% van het bbp)|SP apr 2008|-0,4|-0,3|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |COM apr 2008|-0,6|-0,3|-0,2|-0,1|n.b.|n.b.|
            |SP dec 2006 4|-0,4|0,1|n.b.|n.b.|n.b.|n.b.|
            Bruto overheidsschuld (% van het bbp)|SP apr 2008|88,2|84,9|81,5|78,1|74,7|71,1|
            |COM apr 2008|88,2|84,9|81,9|79,9|n.b.|n.b.|
            |SP dec 2006|87,7|83,9|80,4|76,6|72,6|n.b.|
            Noten :|
            1  In de programma's vermelde output gaps en conjunctuurgezuiverde saldi, zoals herberekend door de Commissie op basis van de in de programma's voorkomende informatie.|
            2  Op basis van een geraamde potentiële groei van achtereenvolgens 2,5%, 2,5%, 2,2% en 2,2% in de periode 2006-2009.|
            3  Conjunctuurgezuiverd saldo, ongerekend eenmalige en andere tijdelijke maatregelen. Volgens het meest recente programma hebben de eenmalige en andere tijdelijke maatregelen een tekortverminderend effect van 0,7% van het bbp in 2006 en een tekortverhogend effect van 0,1% van het bbp in 2007. Volgens de voorjaarsprognoses van de diensten van de Commissie hebben de eenmalige en andere tijdelijke maatregelen een tekortverminderend effect van 0,9% van het bbp in 2006 en een tekortverhogend effect van 0,1% van het bbp in 2007.|
            4  Het geactualiseerde stabiliteitsprogramma van december 2006 bevatte geen informatie over het beroep op eenmalige maatregelen in de jaren 2008 tot en met 2010.|
             | | | | | | | |
            Bronnen :|
            Stabiliteitsprogramma (SP); economische voorjaarsprognoses 2008 van de diensten van de Commissie (COM); berekeningen van de diensten van de Commissie.|
            [1] PB L 209 van 2.8.1997, blz. 1. Verordening gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1055/2005 (PB L 174 van 7.7.2005, blz. 1). Alle documenten waarnaar in deze tekst wordt verwezen, kunnen worden geraadpleegd op: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [2] De volledige verklaring is te vinden op: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf .
            [3] PB L 139 van 29.5.2008, blz. 59.
            [4] Mededeling van de Commissie aan de Europese Raad, "Strategisch verslag over de hernieuwde Lissabon-strategie voor groei en werkgelegenheid: lancering van de nieuwe cyclus (2008-2010)", COM(2007) 803 van 11.12.2007.
            [5] Mededeling van de Commissie aan de Raad en het Europees Parlement: "Houdbaarheid van de openbare financiën op lange termijn in de EU", COM(2006) 574 definitief van 12.10.2006; directoraat-generaal Economische en financiële zaken van de Commissie (2006): "The long-term sustainability of public finances in the European Union", European Economy nr. 4/2006.
            [6] "Specificaties inzake de uitvoering van het stabiliteits- en groeipact en richtsnoeren inzake de vorm en de inhoud van stabiliteits- en convergentieprogramma's", door de Raad (Ecofin) op 11 oktober 2005 bekrachtigd.
            [7] PB L 209 van 2.8.1997, blz. 1. Verordening gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1055/2005 (PB L 174 van 7.7.2005, blz. 1). Alle documenten waarnaar in deze tekst wordt verwezen, zijn te vinden op: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [8] De actualisering is ingediend zodra een regering met volledige bevoegdheden is aangetreden, dus geruime tijd na de in de gedragscode vastgestelde uiterste datum van 1 december.
            [9] Bij de beoordeling wordt met name rekening gehouden met de voorjaarsprognoses 2008 van de diensten van de Commissie en met de beoordeling door de Commissie van het uitvoeringsverslag van oktober 2007 van het nationale hervormingsprogramma.
            [10] PB C 89 van 24.4.2007, blz. 2.
            [11] Er worden met name geen gegevens over de sectorale saldi verstrekt.
         DA
            (...PICT...)|KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER|
            Bruxelles, den 11.6.2008
            SEK(2008) 2013 endelig

            Henstilling med henblik på
            RÅDETS UDTALELSE
            om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, 2007-2011
            (forelagt af Kommissionen)
            BEGRUNDELSE
            1. Generel baggrund
            Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og en stærk og vedblivende vækst, som fører til øget beskæftigelse. I forbindelse med reformen af pagten i 2005 blev det anerkendt, at den er et nyttigt middel til at cementere finanspolitisk disciplin, men reformens hovedsigte var at gøre pagten mere virkningsfuld, styrke dens økonomiske fundament og sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.
            Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , som indgår i stabilitets- og vækstpagten, fastsætter, at medlemsstaterne skal forelægge Rådet og Kommissionen stabilitets- eller konvergensprogrammer og årlige opdateringer heraf. Medlemsstater, der allerede har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) stabilitetsprogrammer, og medlemsstater, der endnu ikke har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) konvergensprogrammer. Belgiens første stabilitetsprogram blev forelagt i december 1998. I overensstemmelse med forordningen afgav Rådet en udtalelse herom den 15. marts 1999 på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. De opdaterede stabilitets- og konvergensprogrammer skal ifølge forordningen vurderes af Kommissionen og undersøges af udvalget, og de kan om nødvendigt undersøges af Rådet efter samme procedure som nævnt ovenfor.[1]
            EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            2. Baggrunden for vurderingen af det opdaterede program
            Kommissionen har undersøgt den seneste opdatering af Belgiens stabilitetsprogram, der blev forelagt den 21. april 2008, og fremsætter en henstilling med henblik på Rådets udtalelse herom (se boksen vedrørende hovedpunkterne i vurderingen).
            Udgangspunktet for vurderingen af budgetstrategien i det nye stabilitetsprogram er kort beskrevet i afsnittene om:
            (1) den seneste vurdering af landets stilling under den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten (sammenfatning af Rådets udtalelse om den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet)
            (2) Eurogruppens budgetpolitiske retningslinjer fra april 2007
            (3) maj 2008-opdateringen af de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer med hensyn til budgetpolitikker
            (4) Kommissionens vurdering af rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen af det nationale reformprogram.
            2.1. Vurderingen i Rådets udtalelse om den forrige opdatering
            I sin udtalelse af 27. marts 2007 sammenfattede Rådet sin vurdering af den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet for perioden 2006-2010 som følger. "Rådet mener, at strategien om en vedvarende mindskelse af den fortsat store offentlige gæld udgør et eksempel på en finanspolitik, der føres i overensstemmelse med pagten. Selv om der ifølge programmet vil ske en gradvis opbygning af overskud (især takket være faldende renteudgifter) med udgangspunkt i en stilling i balance i nominelle termer, er der visse risici forbundet med opfyldelsen af de budgetmæssige målsætninger. Ikke desto mindre forventes den mellemfristede målsætning at blive opfyldt i programperioden."
            På baggrund af vurderingen opfordrede Rådet Belgien til at "sikre, at budgetmålet for 2007 overholdes, og derefter øge tilpasningstempoet i retning af den mellemfristede målsætning, bl.a. ved at gøre mindre brug af engangsforanstaltninger" og "i betragtning af det meget høje gældsniveau og den forventede stigning i de aldersbetingede udgifter at sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt bedre ved i det mindste at opfylde den mellemfristede målsætning og ved at gennemføre reformer."
            2.2. Eurogruppens budgetpolitiske retningslinjer fra april 2007
            Med det formål at forbedre den finanspolitiske samordning i euroområdet drøftede ministrene i eurogruppen den 20. april 2007 udviklingen i de nationale budgetter i 2007 og de foreløbige budgetpolitiske udsigter for 2008 og deres konsekvenser for euroområdet.
            Ministrene bekræftede deres tilslutning til de sunde finanspolitiske principper i den reviderede stabilitets- og vækstpagt og til nationale finanspolitiske regler, og de forpligtede sig til i) at udnytte det forhold, at de finanspolitiske resultater i 2006 blev bedre end forventet, til at nå mere ambitiøse budgetmål end fastsat i opdateringerne fra slutningen af 2006, ii) at gennemføre deres 2007-budgetter som planlagt ved at undgå udgiftsoverskridelser og udnytte de uventede ekstraindtægter til at mindske det offentlige underskud og den offentlige gæld og iii) at planlægge finanspolitikken for 2008 på en sådan måde, at tilpasningen i retning af den mellemfristede målsætning for budgetpolitikken fremskyndes i de medlemsstater, der endnu ikke har nået den, mens de medlemsstater, der har nået den, skal undgå at forstærke de makroøkonomiske uligevægte generelt Hele erklæringen kan læses på følgende websted: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf .[2]
            Hele erklæringen kan læses på følgende websted:
            www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            2.3. Maj 2008-opdateringen af de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer med hensyn til budgetpolitikker
            Den 14. maj 2008 vedtog Rådet en henstilling om ajourføringen i 2008 af de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker og gennemførelsen af medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker EUT L 139 af 29.5.2008, s. 59. . Inden for budgetpolitikken opfordredes Belgien til at "styrke den finanspolitiske konsolidering", og at "få gennemført den strategi, der tager sigte på at sikre bæredygtige offentlige finanser på lang sigt, herunder udgiftsstramninger, overskud på statens finanser og vedvarende nedbringelse af statsgælden". Det blev desuden henstillet til alle medlemsstaterne i euroområdet, at de "fortsætter med at videreføre konsolideringen af statsbudgettet henimod de mellemsigtede mål i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, hvilket indebærer, at man må tilstræbe en årlig strukturtilpasning på mindst 0,5 % af BNP som benchmark" og "forbedrer kvaliteten af de offentlige finanser ved at revidere de offentlige udgifter og beskatningen og ved at modernisere den offentlige administration, med det formål at fremme produktivitet og innovation og dermed bidrage til økonomisk vækst, beskæftigelse og bæredygtige offentlige finanser".[3]
            EUT L 139 af 29.5.2008, s. 59.
            2.4. Kommissionens vurdering af rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen af det nationale reformprogram
            Den 11. december 2007 vedtog Kommissionen sin strategiske rapport om den fornyede Lissabonstrategi for vækst og beskæftigelse, der indeholder en vurdering af rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen af Belgiens nationale reformprogram Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råd, "Strategisk rapport om den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse: Igangsætning af den nye cyklus (2008-2010)", KOM(2007) 803 af 11.12.2007. , og den kan opsummeres som følger.[4]
            Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råd, "Strategisk rapport om den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse: Igangsætning af den nye cyklus (2008-2010)", KOM(2007) 803 af 11.12.2007.
            I Belgiens nationale reformprogram fastlægges følgende hovedprioriteter med henblik på vækst- og jobskabelse: de offentlige finansers holdbarhed mindskning af arbejdskraftomkostningerne, skabelse af et mere dynamisk arbejdsmarked, stimulering af økonomien ved investeringer og reformer, styrkelse af det sociale sikringssystem og styrkelse af synergier mellem miljøbeskyttelse og vækst. Det er Kommissionens vurdering, at Belgien har gjort gode fremskridt med gennemførelsen af sit nationale reformprogram i årene 2005-2007, selv om reformerne foregik noget langsommere i 2007.
            På baggrund af de konstaterede stærke og svage sider og beviserne for de fremskridt, der var gjort, henstillede Kommissionen, at det henstilles til Belgien at gøre en særlig indsats inden for den høje beskatning af arbejde og samtidig styrke den finanspolitiske konsolidering og forbedre arbejdsmarkedsresultaterne.
            Belgien bør endvidere fokusere på følgende: de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, konkurrencen på gas- og elmarkederne, resultater fra F&U og innovation samt beskæftigelsesraten for ældre arbejdstagere og udsatte grupper.
            På grundlag af Kommissionens strategiske rapport vedtog Rådet den 14. maj 2008 henstillingerne om ajourføringen i 2008 af de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes økonomiske politikker, herunder Belgien.
            Boks: Hovedpunkterne i vurderingenVed vurderingen af stabilitetsprogrammerne og konvergensprogrammerne skal følgende undersøges, jf. henholdsvis artikel 5, stk. 1, og artikel 9, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97:om de økonomiske antagelser, som programmet er baseret på, er realistiskeden mellemfristede budgetmålsætning, som medlemsstaten fremlægger, og om den tilsigtede tilpasning i retning heraf er hensigtsmæssigom de foranstaltninger, der træffes og/eller foreslås for at overholde den tilsigtede tilpasning, er tilstrækkelige til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning under konjunkturforløbetved vurderingen af den tilsigtede tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning undersøges det, om der gøres en større tilpasningsindsats i økonomiske opgangstider, mens indsatsen kan være mere begrænset i økonomiske nedgangstider, og for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, undersøges det, om den pågældende medlemsstat sikrer en årlig forbedring i sin konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på 0,5 % af BNP som benchmark for at opfylde sin mellemfristede budgetmålsætningnår kursen for tilpasning af den mellemfristede budgetmålsætning fastlægges (for medlemsstater, der endnu ikke har nået den), eller når der tillades en midlertidig afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning (for medlemsstater, der har nået den), undersøges gennemførelsen af større strukturreformer, som har direkte langsigtede omkostningsbesparende virkninger (bl.a. ved at øge den potentielle vækst) og derfor har en konstaterbar indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt (på den betingelse, at der bevares en passende sikkerhedsmargen med hensyn til referencesatsen på 3 % af BNP, og at budgetstillingen i programperioden forventes at vende tilbage til den mellemfristede budgetmålsætning), idet man bør være særlig opmærksom på pensionsreformer, som indfører et flersøjlesystem, der omfatter en obligatorisk, fuldt finansieret søjleom medlemsstaternes økonomiske politik er i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik.Når det vurderes, om programmets makroøkonomiske antagelser er realistiske, sker det med henvisning til prognosen fra Kommissionens tjenestegrene fra foråret 2008, idet der også tages hensyn til den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output og de konjunkturkorrigerede saldi.Vurderingen skal desuden omfatte en undersøgelse af:udviklingen i gældskvoten og udsigterne for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, som der bør lægges "tilstrækkelig vægt på i forbindelse med overvågningen af budgetstillingerne" ifølge Rådets rapport af 20. marts 2005 om "en bedre gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten". I en meddelelse fra Kommissionen af 12. oktober 2006 beskrives fremgangsmåden for vurderingen af den langsigtede holdbarhed Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet, "De offentlige finansers langsigtede holdbarhed i EU", KOM(2006) 574 endelig, 12.10.2006, og Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender, "The long-term sustainability of public finances in the European Union", European Economy No 4/2006.Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet, "De offentlige finansers langsigtede holdbarhed i EU", KOM(2006) 574 endelig, 12.10.2006, og Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender, "The long-term sustainability of public finances in the European Union", European Economy No 4/2006.graden af overensstemmelse med det nationale reformprogram, som medlemsstaterne har fremlagt i forbindelse med Lissabon-strategien for vækst og beskæftigelse og gennemførelsesrapporten fra oktober 2007. I sin følgeskrivelse af 7. juni 2005 til Det Europæiske Råd om de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik for perioden 2005-2008 anførte Økofin-Rådet, at de nationale reformprogrammer skal være i overensstemmelse med stabilitets- og konvergensprogrammerneoverensstemmelsen med adfærdskodeksen "Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form", godkendt af Økofin-Rådet den 11. oktober 2005. , hvori der bl.a. fastlægges en fælles struktur og et fælles sæt datatabeller for stabilitets- og konvergensprogrammerne."Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form", godkendt af Økofin-Rådet den 11. oktober 2005.|
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS UDTALELSE
            om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, 2007-2011
            RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
            under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
            under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , særlig artikel 5, stk. 3,[7]
            EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan findes på følgende websted:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            under henvisning til henstilling fra Kommissionen,
            efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —
            AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:
            (1) Den [8. juli 2008] gennemgik Rådet Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2007-2011 Opdateringen blev indsendt, da der var indsat et kabinet med normale beføjelser, hvilket skete væsentligt senere end fristen i adfærdskodeksen, som var den 1. december. .[8]
            Opdateringen blev indsendt, da der var indsat et kabinet med normale beføjelser, hvilket skete væsentligt senere end fristen i adfærdskodeksen, som var den 1. december.
            (2) I de seneste 10 år har den årlige vækst i det reale BNP ligget på omkring 2,25 % i gennemsnit, hvilket er lidt højere end gennemsnitsvæksten i euroområdet. Denne forholdsvise høje vækst i BNP har medført faldende ledighed, samtidig med at beskæftigelsesraten (især blandt yngre og ældre arbejdstagere) og antallet af arbejdstimer fortsat ligger lavt, hvilket afspejler en høj skat på arbejde, et ufleksibelt arbejdsmarked, ringe krav om jobsøgning og en reel pensionsalder, der ligger lavt. Budgettet har ligget omkring balance siden 2000 (bortset fra 2005), og gældskvoten, som var faldet fra 134 % af BNP i 1993 til 108 % af BNP i 2000, er fortsat faldet markant og ligger nu under 85 % af BNP. En øget beskæftigelsesrate vil sammen med en forbedret budgetstilling bidrage til de offentlige finansers langsigtede holdbarhed.
            (3) Ifølge det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst at falde fra 2,8 % i 2007 til 1,9 % i 2008 for derefter at stabilisere sig på omkring 2 % i de efterfølgende år. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger Vurderingen bygger bl.a. på Kommissionens prognoser fra foråret 2008 og Kommissionens vurdering af rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen det nationale reformprogram.  forekommer scenariet for 2008 og 2009 at være baseret på optimistiske vækstforudsætninger set over for de forværrede eksterne omstændigheder og den højere inflation, der har kunnet konstateres efter, at fremskrivningerne i programmet var færdige. Vækstforudsætningerne for 2010-2011 er temmelig plausible. I programopdateringen forventes inflationen at stige til 3,0 % i 2008 for derefter at falde til 1,75 % i perioden 2009-2011. Programmets inflationsfremskrivninger for 2008-2009 forekommer at ligge på den lave side i betragtning af stigningen i prisen på råvarer og forarbejdede fødevarer i de seneste måneder. Desuden virker programmets beskæftigelsesfremskrivninger med en stigning på omkring 1 % årligt til at være sat forholdsvis højt, i lyset af at væksten i BNP har ligget under potentialet i hele programperioden. Mens programmets fremskrivninger af lønvæksten ligger lavt for 2008, forekommer de at ligge højt for de efterfølgende år (3,25 til 3,5 %), især i forhold til den forventede lave inflation. [9]
            Vurderingen bygger bl.a. på Kommissionens prognoser fra foråret 2008 og Kommissionens vurdering af rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen det nationale reformprogram.
            (4) I 2007 udgjorde det offentlige underskud 0,2 % af BNP i forhold til et mål om et overskud på 0,3 % af BNP i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet. Det ringere resultat i 2007 skyldtes, at udgifterne voksede mere end planlagt, hvilket kun delvis blev opvejet af en mindre, positiv basiseffekt fra et resultat i 2006, der var bedre end forventet og en overraskende positiv vækst i indtægterne. Udgifterne, som var større end forventet, afspejlede især en mærkbar stigning i tilskud til virksomheder som led i servicekuponordningen og ringere resultater fra engangsforanstaltninger end forventet. Den overraskende indtægtsstigning skyldtes overvejende, at de sociale bidrag var højere end forventet, og fremkom på trods af, at en række planlagte engangsforanstaltninger ikke blev gennemført. Således harmonerede budgetgennemførelsen i 2007 ikke fuldt ud med opfordringen i Rådets udtalelse af 27. marts 2007 EUT C 89 af 24.4.2007, s. 2.  om den tidligere opdatering af stabilitetsprogrammet og med eurogruppens retningslinjer for budgetpolitikken fra april 2007, da de ekstraordinære indtægter blev anvendt til højere end forventede udgifter.[10]
            EUT C 89 af 24.4.2007, s. 2.
            (5) Hovedmålet med programmets mellemfristede budgetstrategi er at sikre en stadig reduktion af gældskvoten, som i 2007 stadig udgjorde hele 85 % af BNP, til omkring 71 % af BNP i 2011 ved en gradvis opbygning af et nominelt budgetoverskud til 1 % af BNP i 2011 med udgangspunkt i et budget i balance i 2008. Det nominelle overskud, der har været for nedadgående siden 2001 (fra 7,0 % til 3,7 % af BNP i 2007) parallelt med den fremadskridende gældsnedbringelse, forventes at stige til 4,4 % af BNP i 2011. Som følge af det ringere end forventede resultat i 2007 ligger budgetmålene (både nominelt og strukturelt) under målene i den forudgående opdatering for hele programperioden. Den strukturelle balance, der udregnes efter den i fællesskab aftalte metode, forventes at gå fra et underskud på 0,25 % af BNP i 2007 til et overskud på knap 1,5 % af BNP i 2011. I forhold til hvad der var forudset i den forudgående opdatering af stabilitetsprogrammet, forsinkes opnåelsen af den mellemfristede målsætning – et overskud på 0,5 % af BNP strukturelt set (dvs. konjunkturjusteret og med fradrag af engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) - med ét år til 2009. Justeringen foretages på både udgifts- og indtægtssiden. Den planlagte reduktion af udgifterne på 0,7 procentpoint af BNP nominelt set skyldes overvejende et fald i renteudgifterne, der følger af den fremregnede nedgang i gældskvoten. Indtægtsstigningen udgør 0,5 % af BNP og skyldes forventet vækst i udskrivningsgrundlaget. I modsætning til den forudgående opdatering indeholder programmet udtrykkeligt ingen planer om brug af engangsforanstaltninger efter 2008.
            (6) Budgetresultatet kan blive værre end forventet i programmet. For det første kan de makroøkonomiske omstændigheder være ringere end forudset i programopdateringen, især i 2008 og 2009. Især gælder det, at de gunstige forudsætninger vedrørende beskæftigelses-, løn- og forbrugsvækst kan have medført, at skatteindtægterne er blevet overvurderet. Derudover forekommer den forventede skatteelasticitet at være sat højt for 2008. Hvad angår primære udgifter indeholder programmet ingen af de foranstaltninger, der må være nødvendige for at opnå den planlagte justering på baggrund af udgifterne til en aldrende befolkning og lønstigninger, der forventes at blive forholdsvis store. Derudover gælder det, at justeringens sammensætning bortset fra de lavere renteudgifter især ligger på indtægtssiden, hvilket muligvis kan mindske justeringens holdbarhed. Endelig gælder det, at mens budgettet stort set har været i balance i de seneste år, er målsætningen om budgetoverskud blevet udskudt. På trods af de gode makroøkonomiske vilkår i 2007 nåedes budgetmålet ikke, da der ikke blev indsat en regering med fulde beføjelser efter parlamentsvalget i juni. I 2008 lader der til at være behov for yderligere foranstaltninger, hvis målet skal nås. På baggrund af risiciene ved de makroøkonomiske udsigter og de nævnte budgetmål kan udviklingen i gældskvoten forventes at blive noget mindre gunstig end programmets fremregninger, selv om gælden fortsat er klart for nedadgående.
            (7) I lyset af denne risikovurdering er budgetstillingen i programmet muligvis ikke tilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede budgetmålsætning opfyldes i 2009 som planlagt i programmet. Gennem hele programperioden vil der imidlertid være en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP i en situation med normale konjunkturudsving. Justeringen i retning af den mellemfristede målsætning, der antydes i programmet, bør styrkes i 2008 ved gennemførelse af yderligere strukturelle budgetforanstaltninger inden for den planlagte budgetkontrol, så det sikres, at målsætningen om et budget i balance nås. I 2009 bør der følges op med foranstaltninger, især på udgiftssiden, så man opnår forbedringen på 0,5 % af BNP i henhold til stabilitets- og vækstpagten, og så den mellemfristede målsætning opnås efter planen. Rådet har også bemærket, at budgetplanerne for 2008 ikke fuldt ud stemmer overens med Eurogruppens retningslinjer for budgetpolitikken. Selv om gældskvoten i realiteten falder mindre end i programmet, lader den til at falde i tilstrækkelig grad i retning af referencesatsen for hele programperioden.
            (8) Belgien synes at stå over for en mellemstor risiko for så vidt angår den langsigtede holdbarhed i de offentlige finanser. De langsigtede budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring er større end gennemsnittet i EU-27, hvilket overvejende skyldes den relativt store stigning i pensionsudgifterne opgjort som en andel af BNP i de kommende årtier. Den reelle pensionsalder i Belgien ligger blandt de laveste i EU, og målet med generationspagten, der indeholder en række ændringer af pensionssystemet, er at få den hævet. Selv om dette er et skridt i den rigtige retning, viser de nationale fremskrivninger, at denne reform ikke mindsker holdbarhedsgabet. Selv om den i programmet beregnede budgetstilling i 2007 er lidt værre end udgangspunktet i det foregående program, bidrager den til at dæmpe de forventede langsigtede budgetmæssige konsekvenser af den aldrende befolkning, men er dog ikke tilstrækkelig til at kompensere for det fremtidige udgiftstryk. Fastholdelse af store primære overskud på mellemlang sigt, så gældskvoten bringes under referencesatsen i traktaten, og implementering af yderligere foranstaltninger med henblik på at dæmpe den betydelige stigning i aldersrelaterede udgifter vil bidrage til at mindske risikoen for holdbarheden i de offentlige finanser.
            (9) Stabilitetsprogrammet synes i nogen grad at være i overensstemmelse med rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen af det nationale reformprogram. I begge rapporter vurderes de offentlige finansers holdbarhed især på baggrund af en aldrende befolkning som en hovedudfordring for den belgiske økonomi. Stabilitetsprogrammet indeholder imidlertid ingen kvalitativ vurdering af de samlede konsekvenser af gennemførelsesrapporten fra oktober 2007 om det nationale reformprogram inden for den mellemfristede finanspolitiske strategi eller systematiske oplysninger om de direkte budgetudgifter eller besparelser ved hovedreformerne i det nationale reformprogram. På den anden side lader budgetfremskrivningerne i programmet til at tage højde for konsekvenserne for de offentlige finanser ved de initiativer, der allerede er gennemført på grundlag af det nationale reformprogram.
            (10) Programmets budgetstrategi er i det store og hele i overensstemmelse med de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, der udgør en del af de integrerede retningslinjer for medlemsstaterne i euroområdet, der er udstedt inden for rammerne af Lissabonstrategien.
            (11) Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de obligatoriske og frivillige data Især gælder det, at der ikke er indgivet data om sektorbalancer. .[11]
            Især gælder det, at der ikke er indgivet data om sektorbalancer.
            Den samlede konklusion er, at der er sket en imponerende reduktion af gældskvoten, som fra 1993 til 2007 faldt til 85 %, og at der i programmet er planlagt en fortsat og drastisk reduktion ved gradvis opbygning af nominelle overskud efter budgetforværringen i 2007. Budgetkonsolideringen bygger overvejende på en reduktion af renteudgifterne og stigende skatteindtægter, mens der fortsat gøres mindre ved de primære udgifter. Der er risici med hensyn til opnåelsen af budgetmålene, især i lyset af de forholdsvis gunstige underliggende makroøkonomiske forudsætninger, og at programmet ikke nævner konkrete foranstaltninger, som forekommer at være nødvendige for at nå målet. Justeringen af den mellemfristede målsætning i 2008 forekommer ikke at være tilstrækkelig, og det virker tvivlsomt, om målsætningen kan nås i 2009 som planlagt, hvis der ikke tages yderligere foranstaltninger.
            På baggrund af ovenstående vurdering og med henvisning til Eurogruppens finanspolitiske retningslinjer fra 2007 opfordres Belgien til:
            (i) at sikre, at målet om et budget i balance nås i 2008, og at den mellemfristede målsætning nås i 2009 ved gennemførelse af benchmarkjusteringen på 0,5 % af BNP strukturelt set, herunder gennemførelse af yderligere strukturforanstaltninger, især på udgiftssiden.
            (ii) i lyset af det stadig høje gældsniveau og den fremregnede stigning i udgifterne til en aldrende befolkning at fortsætte med at styrke de offentlige finansers holdbarhed på længere sigt ved at skabe store strukturelle primære overskud og gennemføre reformer for at øge beskæftigelsesfrekvensen og den potentielle vækst samt at mindske budgetudgifterne ved en aldrende befolkning.
            Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger
             | |2006|2007|2008|2009|2010|2011|
            Realt BNP (% ændring)|SP apr. 2008|2,8|2,7|1,9|2,0|2,0|2,0|
            |KOM apr. 2008|2,8|2,7|1,7|1,5|-|-|
            |SP dec. 2006|2,7|2,2|2,1|2,2|2,2|-|
            HICP-inflation (%)|SP apr. 2008|2,3|1,8|3,0|1,7|1,8|1,8|
            |KOM apr. 2008|2,3|1,8|3,6|2,3|-|-|
            |SP dec. 2006|2,4|1,9|1,8|1,8|1,9|-|
            Outputgab 1 (% af potentielt BNP)|SP apr. 2008|0,1|0,3|-0,1|-0,4|-0,5|-0,8|
            |KOM apr. 2008 2|0,1|0,3|-0,3|-1,0|-|-|
            |SP dec. 2006|-0,3|-0,4|-0,4|-0,4|-0,3|-|
            Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden (% af BNP)|SP apr. 2008|-|-|-|-|-|-|
            |KOM apr. 2008|3,4|3,2|2,6|2,4|-|-|
            |SP dec. 2006|2,0|2,0|2,2|2,4|2,7|-|
            Offentlig saldo (% af BNP)|SP apr. 2008|0,3|-0,2|0,0|0,3|0,7|1,0|
            |KOM apr. 2008|0,3|-0,2|-0,4|-0,6|-|-|
            |SP dec. 2006|0,0|0,3|0,5|0,7|0,9|-|
            Primær saldo (% af BNP)|SP apr. 2008|4,3|3,7|3,7|3,8|4,1|4,3|
            |KOM apr. 2008|4,3|3,7|3,3|2,9|-|-|
            |SP dec. 2006|4,1|4,2|4,1|4,1|4,2|-|
            Konjunkturkorrigeret saldo 1 (% af BNP)|SP apr. 2008|0,3|-0,4|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |KOM apr. 2008|0,3|-0,3|-0,2|-0,1|-|-|
            |SP dec. 2006|0,2|0,5|0,7|0,9|1,1|-|
            Strukturel saldo 3 (% af BNP)|SP apr. 2008|-0,4|-0,3|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |KOM apr. 2008|-0,6|-0,3|-0,2|-0,1|-|-|
            |SP dec. 2006 4|-0,4|0,1|-|-|-|-|
            Offentlig bruttogæld (% af BNP)|SP apr. 2008|88,2|84,9|81,5|78,1|74,7|71,1|
            |KOM apr. 2008|88,2|84,9|81,9|79,9|-|-|
            |SP dec. 2006|87,7|83,9|80,4|76,6|72,6|-|
            Bemærkninger:|
            1  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi fra programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.|
            2  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 2,5 %, 2,5 %, 2,2 % og 2,2 % i perioden 2006-2009.|
            3  Konjunkturkorrigeret saldo, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. I henhold til det seneste program betyder engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger en underskudsreduktion på 0,7 % af BNP i 2006 og en underskudsforøgelse på 0,1 % af BNP i 2007. I henhold til forårsprognosen fra Kommissionens tjenestegrene betyder engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger en underskudsreduktion på 0,9 % af BNP i 2006 og en underskudsforøgelse på 0,1 % af BNP i 2007.|
            4  I opdateringen af stabilitetsprogrammet fra december 2006 blev der ikke givet oplysninger om brugen af engangsforanstaltninger for 2008-2010.|
             | | | | | | | |
            Kilde :|
            Stabilitetsprogram (SP), økonomiske prognoser fra foråret 2008 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM) beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene|
            [1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [2] Hele erklæringen kan læses på følgende websted: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            [3] EUT L 139 af 29.5.2008, s. 59.
            [4] Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råd, "Strategisk rapport om den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse: Igangsætning af den nye cyklus (2008-2010)", KOM(2007) 803 af 11.12.2007.
            [5] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet, "De offentlige finansers langsigtede holdbarhed i EU", KOM(2006) 574 endelig, 12.10.2006, og Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender, "The long-term sustainability of public finances in the European Union", European Economy No 4/2006.
            [6] "Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form", godkendt af Økofin-Rådet den 11. oktober 2005.
            [7] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [8] Opdateringen blev indsendt, da der var indsat et kabinet med normale beføjelser, hvilket skete væsentligt senere end fristen i adfærdskodeksen, som var den 1. december.
            [9] Vurderingen bygger bl.a. på Kommissionens prognoser fra foråret 2008 og Kommissionens vurdering af rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen det nationale reformprogram.
            [10] EUT C 89 af 24.4.2007, s. 2.
            [11] Især gælder det, at der ikke er indgivet data om sektorbalancer.
         BG
            (...PICT...)|КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ|
            Брюксел, 11.6.2008
            SEC(2008) 2013 окончателен

            Препоръка за
            СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА
            относно актуализираната програма за стабилност на Белгия, 2007-2011 г.
            (представена от Комисията)
            ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ
            1. Обща информация
            Пактът за стабилност и растеж се основава на целта за осигуряване на стабилни публични финанси като средство за засилване на предпоставките за ценова стабилност и висок и устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост. Реформата на пакта от 2005 г. потвърди неговото значение за укрепване на фискалната дисциплина, като в същото време си постави за цел да повиши неговата ефективност и икономическа основа, както и да се съхрани устойчивостта на публичните финанси в дългосрочен план.
            Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики OВ L 209, 2.8.1997 г., стр 1. Регламент, последно изменен с Регламент (ЕО) № 1055/2005 (ОВ L 174, 7.7.2005 г., стр. 1). Документите, към които има позовавания в настоящия текст са достъпни на следния електронен адрес: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , който е част от Пакта за стабилност и растеж, постановява, че държавите-членки трябва да представят пред Съвета и Комисията програми за стабилност или сближаване, както и техни годишни актуализации. Държавите-членки, които вече са приели единната валута, представят (актуализирани) програми за стабилност, а държавите-членки, които още не са я приели, представят (актуализирани) програми за сближаване. Първата програма за стабилност на Белгия бе представена през януари 1998 г. В съответствие с посочения регламент, на 15 март 1999 г. Съветът излезе със становище относно програмата въз основа на препоръка на Комисията и след консултация с Икономическия и финансов комитет. По отношение на актуализираните програми за стабилност и сближаване, в регламента се предвижда те да бъдат оценявани от Комисията, а разглеждани от комитета, като при необходимост и в съответствие с гореспоменатата процедура те могат да бъдат разгледани и от Съвета.[1]
            OВ L 209, 2.8.1997 г., стр 1. Регламент, последно изменен с Регламент (ЕО) № 1055/2005 (ОВ L 174, 7.7.2005 г., стр. 1). Документите, към които има позовавания в настоящия текст са достъпни на следния електронен адрес:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            2. Контекст на оценката на актуализираната програма
            Комисията разгледа последната актуализация на програмата за стабилност на Белгия, представена на 21 април 2008 г., и дава препоръка за становище на Съвета по нея (вж. карето за основните точки в оценката).
            С оглед представяне на обстоятелствата, при които е направена оценка на бюджетната стратегия в актуализираната програма за стабилност, в следващите параграфи се прави обобщение на:
            (1) последната оценка на състоянието на страната предвид превантивните мерки на Пакта за стабилност и растеж (резюме на становището на Съвета относно предходната актуализация на програмата за стабилност);
            (2) насоките за бюджетната политика, приети на заседанието на Еврогрупата през април 2007 г.;
            (3) актуализацията от май 2008 година на специфичните за страната общи икономически насоки в областта на бюджетната политика;
            (4) оценката на Комисията от октомври 2007 г. за доклада за изпълнение на националната програма за реформи.
            2.1. Оценка, изразена в становището на Съвета относно предходната актуализация
            В становището си от 27 март 2007 г. Съветът обобщи своята оценка относно предходната актуализация на програмата за стабилност, обхващаща периода 2006—2010 г. по следния начин: „Съветът счита, че стратегията за продължаващото намаляване на все още високия дълг дава пример за фискални политики, провеждани в съответствие с Пакта. Въпреки че програмата предвижда постепенно натрупване на излишъци (главно посредством намаляване на разходите за лихви), започвайки с балансирано състояние в номинално изражение, съществуват рискове за постигането на бюджетните цели. Независимо от това, средносрочната бюджетна цел се очаква да бъде постигната в рамките на периода на програмата.“
            С оглед на оценката си, Съветът покани Белгия да „осигури изпълнението на бюджетната цел за 2007 г. и да засили темпа на корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел след това, включително посредством намалено прилагане на еднократни мерки“ и „в контекста на високото съотношение на дълга и прогнозираното увеличаване на разходите, свързани със застаряването на населението, да насочи повече усилия към дългосрочната устойчивост на публичните финанси, най-малко, чрез постигането на средносрочната бюджетна цел, както и чрез извършването на реформи.“
            2.2. Насоки за бюджетната политика, приети на заседанието на Еврогрупата през април 2007 г.
            На 20 април 2007 г. с цел подобряване координацията на фискалните политики в еврозоната, министрите от Еврогрупата обсъдиха развитието на националните бюджети през 2007 г., както и предварителните перспективи за политиката през 2008 г. и тяхното отражение върху еврозоната.
            Потвърждавайки необходимостта от съблюдаване на принципите на преразгледания Пакт за стабилност и растеж, както и на националните фискални правила, министрите се ангажираха i) да преследват по-амбициозни бюджетни цели от предвидените в актуализациите на програмите за стабилност от края на 2006 г., като се основават на бюджетните резултати за 2006 г., които са по-добри от прогнозираните; (ii) да изпълнят бюджетите си за 2007 г. по планирания начин, като избягват прекомерни разходи и използват евентуални непредвидени допълнителни приходи за намаляване на държавния дефицит и дълг; както и iii) да обмислят внимателно планираната фискална политика за 2008 г., така че да се ускори коригирането в посока на средносрочната бюджетна цел (СБЦ) за тези държави-членки, които не са я постигнали, а за останалите – да бъдат избегнати макроикономически дисбаланси Пълният текст е достъпен на: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf .[2]
            Пълният текст е достъпен на:
            www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            2.3. Актуализация от май 2008 година на специфичните за страната общи икономически насоки в областта на бюджетната политика
            На 14 май 2008 г., Съветът прие препоръка относно актуализацията от 2008 г. на общите насоки за икономическата политика на държавите членки и на Общността и относно изпълнението на политиките за трудова заетост на държавите членки OВ L 139, 29.5.2008 г., стр 59. . В областта на бюджетните политики на Белгия бе препоръчано да „засили фискалната консолидация“ и тя бе насърчена да се съсредоточи върху „цялостното прилагане на стратегията, имаща за цел да осигури дългосрочната устойчивост на публичните финанси, включително ограниченията на разходите, на бюджетните излишъци и постоянно намаление на държавния дълг.“ Освен това, на всички държави-членки от еврозоната беше препоръчано „да продължат да се стремят към бюджетна консолидация в посока постигане на СБЦ в съответствие с Пакта за стабилност и растеж, като се стремят да постигат годишна структурна корекция от минимум 0,5% от БВП“, както и „да подобрят качеството на публичните финанси като преразгледат публичните разходи и данъчното облагане и като модернизират публичната администрация, с цел да се подобрят производителността и иновациите, допринасяйки по този начин за икономическия растеж, заетостта и фискалната устойчивост“.[3]
            OВ L 139, 29.5.2008 г., стр 59.
            2.4. Оценка на Комисията относно доклада от октомври 2007 г. за изпълнението на националната програма за реформи
            На 11 декември 2007 г. Комисията прие Стратегически доклад за обновената Лисабонска стратегия за растеж и заетост, в който се включва оценка относно доклада от октомври 2007 г. за прилагане на националната програма за реформи на Белгия Съобщение на Комисията до Европейския съвет, озаглавено „Стратегически доклад относно обновената Лисабонска стратегия за растеж и трудова заетост: начало на новия цикъл (2008-2010)“ – COM(2007) 803, 11.12.2007 г.  и който е обобщен по-долу.[4]
            Съобщение на Комисията до Европейския съвет, озаглавено „Стратегически доклад относно обновената Лисабонска стратегия за растеж и трудова заетост: начало на новия цикъл (2008-2010)“ – COM(2007) 803, 11.12.2007 г.
            Националната програма за реформи на Белгия посочва като ключови приоритети с цел постигане на растеж и създаване на работни места: устойчивост на публичните финанси; намаляване на разходите за труд; създаване на по-динамичен пазар на труда; стимулиране на икономиката посредством инвестиции и реформи; укрепване на системата за социално осигуряване; и засилване на синергийния ефект между опазването на околната среда и растежа Оценката на Комисията е, че за периода 2005—2007 на прилагане на националната си програма за реформи Белгия е отбелязала добър напредък, въпреки известно забавяне в хода на реформите през 2007 г.
            На фона на посочените силни страни и слабости, както и на доказателствата за постигнатия прогрес, Комисията предложи на Белгия да бъде препоръчано да даде най-висок приоритет на предизвикателствата в областта на високото данъчно облагане на труда, като в същото време засили фискалната консолидация и подобри функционирането на пазара на труда.
            В допълнение Белгия се приканва да обърне внимание и на: дългосрочната устойчивост на публичните финанси; конкуренцията на пазарите за газ и електричество; постиженията в научно-изследователската и развойна дейност и иновациите; и степента на заетост на по-възрастните работници и уязвимите групи.
            На базата на стратегическия доклад на Комисията, Съветът прие на 14 май 2008 г. препоръки относно актуализацията през 2008 г. на общите насоки за икономическата политика на страните-членки, включително Белгия.
            Каре: основни точки в оценкатаСъгласно член 5, параграф 1 (за програмите за стабилност) и член 9, параграф 1 (за програмите за сближаване) от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета, предмет на оценка са следните пунктове:дали икономическите предвиждания, на които се основава програмата, са реалистични;каква е представената от държавата-членка средносрочна бюджетна цел (СБЦ), както и дали набелязаният за постигането ѝ път е подходящ;дали мерките, предприети и/или предложени в рамките на набелязания път, са достатъчни за постигане на средносрочната бюджетна цел по време на икономическия цикъл;при оценка на набелязания път за постигане на средносрочната бюджетна цел – дали се полага по-голямо усилие за корекция през периодите на благоприятна икономическа конюнктура, докато усилието се ограничава през периодите на неблагоприятна икономическа конюнктура, а за държавите-членки от еврозоната и валутно-курсовия механизъм (ВКМ II), дали държавата-членка поддържа годишно подобряване на коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл бюджетно салдо (без отчитане на еднократните и други временни мерки) от поне 0,5 % от БВП като препоръчителна стойност за постигане на средносрочната бюджетна цел;при определяне на набелязания път към средносрочната бюджетна цел (за държави-членки, които още не са я постигнали) или при разрешаване на временно отклоняване от нея (за държави-членки, които са я постигнали) - прилагането на главните структурни реформи, които имат пряко въздействие върху дългосрочното намаляване на разходите (включително чрез повишаване на потенциалния растеж) и поради това оказват измерим ефект върху дългосрочната устойчивост на публичните финанси (при условие, че се осигурява достатъчен предпазен марж по отношение на референтната стойност от 3% от БВП и се очаква бюджетната позиция да се върне към средносрочната бюджетна цел в рамките на периода на програмата), със специално внимание към пенсионните реформи, при които се въвежда многостълбова система, включваща задължителен стълб на финансиране чрез капитализация;дали икономическата политика на държавата-членка е в съответствие с общите насоки за икономическата политика.Реалистичността на макроикономическите предвиждания на програмата се оценява спрямо прогнозите на службите на Комисията от пролетта на 2008 г. въз основа на всеобщо приета методология за прогнозиране на потенциалното производство и коригираните спрямо промените в икономическия цикъл бюджетни салда.В оценката също така се разглеждат:динамиката на съотношението на дълга към БВП и перспективите за дългосрочна устойчивост на публичните финанси, на които следва да се отдаде „достатъчно внимание в рамките на надзора на състоянието на бюджета“ съгласно доклада на Съвета от 20 март 2005 г. относно „Подобряване на изпълнението на Пакта за стабилност и растеж“. В съобщението на Комисията от 12 октомври 2006 г. се определя подходът за оценка на дългосрочната устойчивост Съобщение на Комисията до Съвета и Европейския парламент, „Дългосрочната устойчивост на публичните финанси в ЕС“, 12.10.2006 г., COM (2006) 574 окончателен и Европейска комисия, Генерална дирекция „Икономически и финансови въпроси“ (2006 г.), „Дългосрочната устойчивост на публичните финанси в Европейския съюз“, European Economy № 4/2006. ;Съобщение на Комисията до Съвета и Европейския парламент, „Дългосрочната устойчивост на публичните финанси в ЕС“, 12.10.2006 г., COM (2006) 574 окончателен и Европейска комисия, Генерална дирекция „Икономически и финансови въпроси“ (2006 г.), „Дългосрочната устойчивост на публичните финанси в Европейския съюз“, European Economy № 4/2006.степента на съответствие с националната програма за реформи, представена от държавите-членки в контекста на Лисабонската стратегия за икономически растеж и трудова заетост, както и с доклада за изпълнението ѝ от октомври 2007 г. В своето придружаващо писмо от 7 юни 2005 г. до Европейския съвет относно общите насоки за икономическа политика за периода 2005—2008 г., Съветът ЕКОФИН заявява, че националните програми за реформи трябва да бъдат съобразени с програмите за стабилност и сближаване;спазването на кодекса за поведение „Подробности за изпълнението на Пакта за стабилност и растеж и насоки относно формата и съдържанието на програмите за стабилност и сближаване“, одобрен от Съвета по икономически и финансови въпроси (ЕКОФИН) от 11 октомври 2005 г. , който между другото препоръчва обща структура и таблици с данни за програмите за стабилност и сближаване.„Подробности за изпълнението на Пакта за стабилност и растеж и насоки относно формата и съдържанието на програмите за стабилност и сближаване“, одобрен от Съвета по икономически и финансови въпроси (ЕКОФИН) от 11 октомври 2005 г.|
            Препоръка за
            СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА
            относно актуализираната програма за стабилност на Белгия, 2007-2011 г.
            СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
            като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
            като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики OВ L 209, 2.8.1997 г., стр 1. Регламент, последно изменен с Регламент (ЕО) № 1055/2005 (ОВ L 174, 7.7.2005 г., стр. 1). Документите, към които има позовавания в настоящия текст, се намират на следния електронен адрес: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , и по-специално член 5, параграф 3 от него,[7]
            OВ L 209, 2.8.1997 г., стр 1. Регламент, последно изменен с Регламент (ЕО) № 1055/2005 (ОВ L 174, 7.7.2005 г., стр. 1). Документите, към които има позовавания в настоящия текст, се намират на следния електронен адрес:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            като взе предвид препоръката на Комисията,
            след консултации с Икономическия и финансов комитет,
            ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:
            (1) На [8 юли 2008 г.] Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Белгия за периода от 2007 до 2011 г Актуализирането бе представено след като бе избрано правителство с всички правомощия, тоест доста след 1 декември, крайният срок, установен в кодекса за поведение. .[8]
            Актуализирането бе представено след като бе избрано правителство с всички правомощия, тоест доста след 1 декември, крайният срок, установен в кодекса за поведение.
            (2) През последните 10 години реалният БВП е нараснал средно с 2¼%, което е малко над средния растеж в еврозоната. Този сравнително висок растеж на БВП доведе до спад в нивото на безработицата, докато нивото на заетост (особено що се отнася до по-младите и по-възрастните работници) и отработените часове остават на ниско ниво, което отразява високото данъчно облагане на труда и сковаността на трудовия пазар, ниските изисквания при търсенето на работа и ниската ефективна пенсионна възраст. Бюджетът се колебаеше около едно балансирано положение след 2000 г. (освен през 2005 г.), и съотношението на дълга, което падна от 134 % от БВП през 199 3  г. до 108 % от БВП през 2000 г., продължи своя впечатляващ спад и понастоящем е под 85 % от БВП. Увеличаването на нивото на заетост, заедно с амбициозните бюджетни цели, би допринесло за дългосрочната устойчивост на публичните финанси.
            (3) Според макроикономическия анализ, който стои в основата на програмните проекти, растежът на реалния БВП ще падне от 2,8 % през 2007 г. до 1,9 % през 2008 г. и ще се стабилизира около 2 % през следващите години. Когато се оцени в условията на сегашната налична информация При оценката се взема предвид по-специално прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2008 г. и оценката на Комисията на доклада за изпълнението на националната програма за реформи от октомври 2007 г. , сценарият за 2008 и 2009 г. изглежда се базира на благоприятните предвиждания за икономически растеж, като се има предвид влошената външна среда и по-високата инфлация след финализирането на проектите , включени в програмата. Предвижданията за растеж за 2010-2011 г. са като цяло правдоподобни. При актуализацията на програмата се очаква инфлацията да се увеличи до 3 % през 2008 г. и да спадне до 1¾ % през периода 2009-2011 г. Прогнозите за инфлация по програмата за периода 2008-2009 г. изглеждат занижени като се има предвид отбелязаното повишение на цените на стоките и на преработените храни през последните месеци. В допълнение към това, залегналите в актуализацията на програмата прогнози за растеж на заетостта в размер на около 1 %  годишно  изглеждат относително високи с оглед на растежа под потенциала през програмния период. Докато прогнозите по програмата за растежа на заплатите изглеждат занижени за 2008 г., те изглеждат завишени за следващите години (3¼ - 3½ %), особено що се отнася до прогнозирания нисък процент на инфлация.[9]
            При оценката се взема предвид по-специално прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2008 г. и оценката на Комисията на доклада за изпълнението на националната програма за реформи от октомври 2007 г.
            (4) За 2007 г. общият бюджетен дефицит бе 0,2 % от БВП, на фона на целта за бюджетен излишък в размер на  0, 3 % от БВП, установена в предишната актуализация на програмата за стабилност. По-лошият резултат за 2007 г. се дължи на по-високия растеж на разходите от планираното, което бе само частично компенсирано от малкия положителен базов ефект от по-добрия от очакваното резултат през 2006 г. и от изненадващия положителен растеж на приходите. По-високите от планираните разходи отразяват, по-специално, силно увеличение на субсидиите, изплащани на предприятията по ваучерната система за заслуги и по-слабото от очакваното въздействие на еднократните мерки. Изненадващият размер на приходите бе в резултат главно на по-високите от очакваните социални вноски и настъпи въпреки неприлагането на редица планирани еднократни мерки за увеличаване на приходите. Следователно изпълнението на бюджета през 2007 г. не бе напълно в съответствие с отправената покана в становището на Съвета от 27 март 2007 г. относно предишната актуализация на програмата за стабилност OВ C 89, 24.4.2007 г., стp. 2.  и с насоките на Еврогрупата за бюджетната политика от април 2007 г., тъй като непредвидените допълнителни приходи бяха използвани за разходите, които се оказаха по-високи от заложените в бюджета.[10]
            OВ C 89, 24.4.2007 г., стp. 2.
            (5) Основната цел на средносрочната бюджетна стратегия в програмата е да се осигури непрекъснато намаляване на все още високото съотношение на дълга, което възлиза на близо 85 % от БВП през 2007 г., на около 71 % от БВП през 2011 г., чрез постепенно изграждане на номинален излишък до размер 1 % от БВП през 2011 г., като с започне с балансиран бюджет през 2008 г. Първичният излишък, който е намалявал от 2001 г. насам (от 7,0 % на 3,7 % от БВП през 2007 г.), заедно с напредъка в намаляването на съотношението на дълга, се предвижда да се увеличи до 4,4 % от БВП до 2011 г. Като следствие на резултата за 2007 г., който беше по-лош от очаквания, бюджетните цели (в номинално и структурно изражение) са по-ниски от тези в предишната актуализация през програмния период. Структурното салдо, изчислено по всеобщо приетата методология, се очаква да се подобри от дефицит в размер на -¼ % от БВП през 2007 г. до излишък от почти -1½ % от БВП през 2011 г. В сравнение с това, което се предвиждаше в предишната актуализация на програмата за стабилност, постигането на средносрочната бюджетна цел, а именно излишък в размер на 0,5 % от БВП в структурно изражение (т.е. коригиран с отчитане на фазата на икономическия цикъл, изчистен от влиянието на еднократните и други временни мерки), се отлага с една година до 2009 г. Корекцията се извършва по отношение на разходите и приходите. Планираното намаление на разходите в размер на 0,7 % от БВП в номинално изражение се дължи основно на спад в разходите за лихва, което е в резултат на прогнозирания спад в съотношението на дълга. Увеличението на приходите възлиза на 0,5 % от БВП и произтича от очаквания растеж на данъчните основи. За разлика от предишната актуализация, програмата изрично не предвижда по-нататъшно прилагане на еднократни мерки след 2008 г.
            (6) Бюджетният резултат би могъл да се окаже по-незадоволителен от предвидения в програмата. На първо място, макроикономическата ситуация може да се окаже по-лоша от прогнозираната в актуализацията на програмата, особено през 2008 и 2009 г. По-специално, оптимистичните предвиждания относно растежа на заетостта, заплатите и потреблението може да са довели до надценяване на приходите от данъци. В допълнение към това, очакваната данъчна еластичност изглежда завишена за 2008 г. Относно първичните разходи, програмата не включва мерки, които изглеждат необходими за постигане на планираната корекция в контекста на нарастващите разходи, свързани със застаряването и относително високите предвидени нараствания на заплатите. В допълнение на това, като се изключи намаляването на разходите за лихви, елементите на корекцията са с ясно изразено въздействие върху приходите, което възможно ще намали устойчивостта на корекцията. Най-накрая, докато бюджетът като цяло е останал балансиран през последните години, постигането на заложените цели за бюджетни излишъци бе отложено. Въпреки добрите макроикономически условия през 2007 г., бюджетната цел не бе постигната в отсъствието на правителство с всички правомощия след федералните избори през юни. През 2008 г. изглежда са необходими допълнителни мерки за постигане на целта. С оглед на рисковете пред макроикономическата перспектива и гореспоменатите бюджетни цели, развитието на съотношението на дълга е вероятно да бъде малко по-неблагоприятно от предвиденото в програмата, въпреки че дългът остава в стабилна низходяща тенденция.
            (7) Като се има предвид тази оценка на риска, бюджетната позиция в програмата би могла да се окаже неподходяща за осигуряването на изпълнението на средносрочната бюджетна цел до 2009 г., както е заложено в програмата. При все това, през целия период на програмата ще се поддържа достатъчен предпазен марж против нарушаване на прага на дефицита от 3 % от БВП при нормални циклични колебания. Ходът на корекцията с цел постигане на средносрочната бюджетна цел, която се съдържа в програмата, трябва да бъде ускорен през 2008 г. чрез прилагането на допълнителни структурни бюджетни мерки в контекста на планираното мероприятие за бюджетен контрол, с цел да се осигури постигането на целта за балансиран бюджет. През 2009 г. това трябва да се подкрепи с мерки, по-специално по отношение на разходите, за да се изпълни препоръчителното подобрение от 0,5 % от БВП, изложено в Пакта за стабилност и растеж, и да се постигне планираната средносрочна бюджетна цел. Съветът отбелязва също така, че бюджетните планове за 2008   г. не са изцяло в съответствие с насоките на Еврогрупата от април 2007 г. за бюджетните политики. Въпреки че съотношението на дълга намалява в по-малък размер от предвиденото в програмата, то изглежда намалява в достатъчна степен към референтната стойност през програмния период.
            (8) Рискът за устойчивостта на публичните финанси на Белгия изглежда среден. Дългосрочният ефект от застаряването на населението върху бюджета е по-висок от средното за ЕС-27, като за това допринася относително голямото увеличение на пенсионните разходи като дял от БВП през следващите десетилетия. Действителната пенсионна възраст в Белгия е една от най-ниските в ЕС и увеличението ѝ е целта на пакта на поколенията, който доведе до редица изменения на пенсионната система. Въпреки че това представлява стъпка в правилната посока, националните прогнози сочат, че тази реформа няма да намали липсата на устойчивост. Бюджетната позиция през 2007 г., както е оценена в програмата и която въпреки че е малко по-лоша от началната позиция в предишната програма, допринася за компенсиране на предвидените дългосрочни последствия за бюджета от застаряването на населението, но не е достатъчна да компенсира напълно повишените разходи. Поддържането на висок първичен излишък в средносрочен план, довеждането на съотношението на дълга до ниво, по-ниско от посочената в Договора референтна стойност, и прилагането на допълнителни мерки с цел справяне със същественото нарастване на разходите, свързани със застаряването, би спомогнало за намаляване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси.
            (9) Програмата за стабилност се счита за съответстваща до известна степен на доклада за изпълнение на националната програма за реформи от октомври 2007 г. По-специално, и двата доклада разглеждат устойчивостта на публичните финанси в светлината на застаряването на населението като главно предизвикателство пред белгийската икономика. Програмата за стабилност обаче не съдържа качествена оценка на общото въздействие на доклада от октомври 2007 г. за изпълнението на програмата за национална реформа в рамките на средносрочната фискална стратегия, нито систематична информация за директните бюджетни разходи или спестявания от главните реформи, предвидени в програмата за национална реформа. От друга страна, бюджетните прогнози на програмата изглежда вземат предвид последиците за публичните финанси от действията, вече приложени въз основа на националната програма за реформи
            (10) Бюджетната стратегия на програмата като цяло съответства на специфичните за страната общи насоки за икономическата политика, включени в определените в рамките на Лисабонската стратегия интегрални насоки и насоките за държавите-членки от еврозоната в областта на бюджетната политика.
            (11) Относно посочените в кодекса за поведение за стабилност и за сближаване изисквания за предоставянето на данни, програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни По-специално, не е осигурена информация за секторните баланси. .[11]
            По-специално, не е осигурена информация за секторните баланси.
            Общият извод е, че след впечатляващо намаление на съотношението на дълга от 1993 г. до 85 % през 2007 г., програмата предвижда непрекъснато и бързо намаление чрез постепенно изграждане на номинален излишък след влошаване състоянието на бюджета през 2007 г. Бюджетната консолидация се гради основно върху намаление на разходите за лихви и увеличение на приходите от данъци, докато усилията по отношение на първичните разходи остават недостатъчни. Налице са рискове за постигането на бюджетните цели, по-специално с оглед на сравнително оптимистичните основни макроикономически предвиждания и факта, че програмата не посочва конкретни мерки, които изглежда са необходими за постигане на целите. Корекцията на средносрочната бюджетна цел през 2008 г. не изглежда достатъчна и изглежда малко вероятно, при отсъствието на допълнителни мерки, средносрочната бюджетна цел да бъде постигната през 2009 г., както бе планирано, при отсъствието на допълнителни мерки.
            Предвид горепосочената оценка, както и в светлината на насоките за фискална политика, приети на заседанието на Еврогрупата през април 2007 г., Белгия се приканва:
            (i) да гарантира, че целта за балансиран бюджет се изпълнява през 2008 г. и че средносрочната бюджетна цел ще бъде постигната през 2009 г., чрез осъществяване на препоръчителната корекция в структурно изражение в размер на 0,5 % от БВП, включително чрез прилагането на допълнителни структурни мерки, по-специално по отношение на разходите;
            (ii) в контекста на все още високото съотношение на дълга и прогнозираното увеличаване на разходите, свързани със застаряването на населението, да продължи да се стреми към дългосрочната устойчивост на публичните финанси чрез постигането на високи структурни първични излишъци, както и чрез прилагането на реформи за увеличение на нивото на заетост и на потенциалния растеж, и да намали бюджетните разходи, свързани със застаряването на населението.
            Сравнение на ключови макроикономически и бюджетни прогнози
             | |2006|2007|2008|2009|2010|2011|
            Реален БВП (промяна в %)|ПС април 2008 г.|2.8|2.7|1.9|2.0|2.0|2.0|
            |COM април 2008 г.|2.8|2.7|1.7|1.5|няма данни|няма данни|
            |ПС декември 2006 г.|2.7|2.2|2.1|2.2|2.2|няма данни|
            Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ) (%)|ПС април 2008 г.|2.3|1.8|3.0|1.7|1.8|1.8|
            |COM април 2008 г.|2.3|1.8|3.6|2.3|няма данни|няма данни|
            |SP декември 2006 г.|2.4|1.9|1.8|1.8|1.9|няма данни|
            Разлика между реалния и потенциалния БВП 1 (% от потенциалния БВП)|ПС април 2008 г.|0.1|0.3|-0.1|-0.4|-0.5|-0.8|
            |COM април 2008г. 2|0.1|0.3|-0.3|-1.0|няма данни|няма данни|
            |SP декември 2006 г.|-0.3|-0.4|-0.4|-0.4|-0.3|няма данни|
            Нето предоставени/получени заеми спрямо останалия свят (% от БВП)|ПС април 2008 г.|няма данни|няма данни|няма данни|няма данни|няма данни|няма данни|
            |COM април 2008 г.|3.4|3.2|2.6|2.4|няма данни|няма данни|
            |ПС декември 2006 г.|2.0|2.0|2.2|2.4|2.7|няма данни|
            Салдо на консолидирания държавен бюджет (% от БВП)|ПС април 2008 г.|0.3|-0.2|0.0|0.3|0.7|1.0|
            |COM април 2008|0.3|-0.2|-0.4|-0.6|няма данни|няма данни|
            |ПС декември 2006 г.|0.0|0.3|0.5|0.7|0.9|няма данни|
            Първично салдо (% от БВП)|ПС април 2008 г.|4.3|3.7|3.7|3.8|4.1|4.3|
            |COM април 2008 г.|4.3|3.7|3.3|2.9|няма данни|няма данни|
            |SP декември 2006 г.|4.1|4.2|4.1|4.1|4.2|няма данни|
            Салдо, коригирано с отчитане на промените в икономическата конюнктура 1 (% от БВП)|ПС април 2008|0.3|-0.4|0.0|0.5|1.0|1.4|
            |COM април 2008 г.|0.3|-0.3|-0.2|-0.1|няма данни|няма данни|
            |ПС декември 2008 г.|0.2|0.5|0.7|0.9|1.1|няма данни|
            Структурно салдо 3 (% от БВП)|ПС април 2008 г.|-0.4|-0.3|0.0|0.5|1.0|1.4|
            |COM април 2008 г.|-0.6|-0.3|-0.2|-0.1|няма данни|няма данни|
            |ПС декември 2006 г. 4|-0.4|0.1|няма данни|няма данни|няма данни|няма данни|
            Брутен държавен дълг (% от БВП)|ПС април 2008 г.|88.2|84.9|81.5|78.1|74.7|71.1|
            |COM април 2008 г.|88.2|84.9|81.9|79.9|няма данни|няма данни|
            |ПС декември 2006 г.|87.7|83.9|80.4|76.6|72.6|няма данни|
            Забележки:|
            1  Разлики между реалния и потенциалния БВП, както и салда, коригирани с отчитане на фазата на икономическия цикъл – съгласно програмите, както е изчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в тях.|
            2  Въз основа на прогнозния потенциален растеж от съответно 2.5 %, 2.5 %, 2.2 % и 2.2 % в периода 2006-2009 г.|
            3  Салдо, коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл, с изключение на еднократните и други временни мерки. Съгласно най-новата програма, еднократни и други временни мерки намаляват дефицита в размер 0,7 % от БВП през 2006 г. и увеличават дефицита в размер 0,1 % от БВП през 2007 г. Съгласно прогнозата на службите на Комисията от пролетта, еднократни и други временни мерки намаляват дефицита в размер 0,9% от БВП през 2006 г. и увеличават дефицита в размер 0,1 % от БВП през 2007 г.|
            4  Актуализацията от декември 2006 г. на програмата за стабилност не осигурява информация относно използването на еднократни мерки в периода 2008—2010 г.|
             | | | | | | | |
            Източник  :|
            Програма за стабилност; Икономически прогнози на службите на Комисията от пролетта на 2008 г. (CОМ); Изчисления на службите на Комисията|
            [1] OВ L 209, 2.8.1997 г., стр 1. Регламент, последно изменен с Регламент (ЕО) № 1055/2005 (ОВ L 174, 7.7.2005 г., стр. 1). Документите, към които има позовавания в настоящия текст са достъпни на следния електронен адрес: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [2] Пълният текст е достъпен на: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            [3] OВ L 139, 29.5.2008 г., стр 59.
            [4] Съобщение на Комисията до Европейския съвет, озаглавено „Стратегически доклад относно обновената Лисабонска стратегия за растеж и трудова заетост: начало на новия цикъл (2008-2010)“ – COM(2007) 803, 11.12.2007 г.
            [5] Съобщение на Комисията до Съвета и Европейския парламент, „Дългосрочната устойчивост на публичните финанси в ЕС“, 12.10.2006 г., COM (2006) 574 окончателен и Европейска комисия, Генерална дирекция „Икономически и финансови въпроси“ (2006 г.), „Дългосрочната устойчивост на публичните финанси в Европейския съюз“, European Economy № 4/2006.
            [6] „Подробности за изпълнението на Пакта за стабилност и растеж и насоки относно формата и съдържанието на програмите за стабилност и сближаване“, одобрен от Съвета по икономически и финансови въпроси (ЕКОФИН) от 11 октомври 2005 г.
            [7] OВ L 209, 2.8.1997 г., стр 1. Регламент, последно изменен с Регламент (ЕО) № 1055/2005 (ОВ L 174, 7.7.2005 г., стр. 1). Документите, към които има позовавания в настоящия текст, се намират на следния електронен адрес: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [8] Актуализирането бе представено след като бе избрано правителство с всички правомощия, тоест доста след 1 декември, крайният срок, установен в кодекса за поведение.
            [9] При оценката се взема предвид по-специално прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2008 г. и оценката на Комисията на доклада за изпълнението на националната програма за реформи от октомври 2007 г.
            [10] OВ C 89, 24.4.2007 г., стp. 2.
            [11] По-специално, не е осигурена информация за секторните баланси.
         PL
            (...PICT...)|KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH|
            Bruksela, dnia 11.6.2008
            SEK(2008) 2013 wersja ostateczna

            Zalecenie
            OPINIA RADY
            w sprawie zaktualizowanego programu stabilności Belgii na lata 2007-2011
            (przedstawiona przez Komisję)
            UZASADNIENIE
            1. Informacje ogólne
            Pakt na rzecz stabilności i wzrostu opiera się na dążeniu do zapewnienia solidnych finansów państwa, jako środka służącego umocnieniu warunków stabilności cen oraz silnego, trwałego wzrostu, sprzyjającego tworzeniu nowych miejsc pracy. Przeprowadzona w 2005 r. reforma paktu potwierdziła jego przydatność w zakresie utrzymywania dyscypliny budżetowej, a jednocześnie miała na celu wzmocnienie jego skuteczności i podstaw gospodarczych oraz ochronę stabilności finansów publicznych w perspektywie długoterminowej.
            Stanowiące część Paktu na rzecz stabilności i wzrostu rozporządzenie Rady (WE) nr 1466/97 w sprawie wzmocnienia nadzoru pozycji budżetowych oraz nadzoru i koordynacji polityk gospodarczych Dz.U. L 209 z 2.8.1997, s. 1. Rozporządzenie zmienione rozporządzeniem (WE) nr 1055/2005 (Dz.U. L 174 z 7.7.2005, s. 1). Dokumenty przytoczone w niniejszym tekście są dostępne pod adresem: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.  stanowi, że państwa członkowskie muszą przedstawiać Radzie i Komisji programy stabilności lub konwergencji oraz ich coroczne zaktualizowane wersje. Państwa członkowskie, które przyjęły jednolitą walutę, przedstawiają (zaktualizowane) programy stabilności, a te, które jej jeszcze nie przyjęły, przedstawiają (zaktualizowane) programy konwergencji. Pierwszy program stabilności Belgii przedstawiono w grudniu 1998 r. Zgodnie z rozporządzeniem Rada zaopiniowała go w dniu 15 marca 1999 r. na podstawie zalecenia Komisji i po zasięgnięciu opinii Komitetu Ekonomiczno-Finansowego. Rozporządzenie przewiduje, że zaktualizowane programy stabilności i konwergencji są oceniane przez Komisję i badane przez Komitet, a w razie potrzeby mogą zostać zbadane przez Radę, zgodnie z przedstawioną powyżej procedurą.[1]
            Dz.U. L 209 z 2.8.1997, s. 1. Rozporządzenie zmienione rozporządzeniem (WE) nr 1055/2005 (Dz.U. L 174 z 7.7.2005, s. 1). Dokumenty przytoczone w niniejszym tekście są dostępne pod adresem:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            2. Podstawy oceny zaktualizowanego programu
            Komisja zbadała przedstawioną w dniu 21 kwietnia 2008 r. najnowszą, zaktualizowaną wersję programu stabilności Belgii i przyjęła zalecenie dotyczące opinii Rady w sprawie przedmiotowego programu (główne aspekty podlegające ocenie przedstawiono w ramce).
            W celu określenia kontekstu, w którym dokonywana jest ocena strategii budżetowej przedstawionej w zaktualizowanej wersji programu stabilności, poniżej przedstawiono podsumowanie:
            (1) najnowszej oceny sytuacji kraju w odniesieniu do części prewencyjnej Paktu na rzecz stabilności i wzrostu (podsumowanie opinii Rady dotyczącej poprzedniej aktualizacji programu stabilności);
            (2) kierunków polityki budżetowej przyjętych przez Eurogrupę na posiedzeniu w kwietniu 2007 r.;
            (3) zaktualizowanych w marcu 2008 r. ogólnych wytycznych polityki gospodarczej dla poszczególnych krajów w dziedzinie polityki budżetowej;
            (4) dokonanej przez Komisję oceny przedstawionego w październiku 2007 r. sprawozdania z realizacji krajowego programu reform
            2.1. Ocena zawarta w opinii Rady dotyczącej poprzedniej aktualizacji
            W swojej opinii z dnia 27 marca 2007 r. Rada następująco podsumowała swoją ocenę poprzedniej aktualizacji programu stabilności, obejmującej lata 2006-2010. „Rada uważa, że strategia polegająca na dalszej redukcji wciąż wysokiego zadłużenia stanowi przykład polityki fiskalnej realizowanej zgodnie z paktem. Chociaż w programie przewidziano stopniowe zwiększanie nadwyżek (zwłaszcza poprzez zmniejszenie wydatków z tytułu odsetek) począwszy od nominalnej równowagi budżetowej, wciąż jednak istnieją zagrożenia dla realizacji celów budżetowych. Niemniej jednak przewiduje się realizację celu średniookresowego w okresie objętym programem.”
            W świetle powyższej oceny Rada zwróciła się do Belgii o „zapewnienie realizacji celu budżetowego na 2007 r., a następnie zwiększenia tempa przeprowadzania korekty prowadzącej do osiągnięcia celu średniookresowego, w tym poprzez zmniejszenie wykorzystania środków jednorazowych” oraz „poprawę długoterminowej stabilności finansów publicznych, poprzez co najmniej osiągnięcie celu średniookresowego oraz realizację reform, w związku z wysokim poziomem zadłużenia oraz z przewidywanym wzrostem wydatków związanych ze starzeniem się społeczeństwa.”
            2.2. Kierunki polityki budżetowej przyjęte przez Eurogrupę na posiedzeniu w kwietniu 2007 r.
            W dniu 20 kwietnia 2007 r., w celu poprawy koordynacji polityk budżetowych krajów należących do strefy euro, ministrowie Eurogrupy omawiali rozwój sytuacji budżetowej w poszczególnych krajach w 2007 r. oraz wstępne założenia polityki na rok 2008 i ich skutki dla strefy euro.
            Potwierdzając przestrzeganie zasad dotyczących rozważnej polityki budżetowej, zawartych w zmienionym Pakcie na rzecz stabilności i wzrostu, oraz krajowych przepisów budżetowych, ministrowie zobowiązali się: i) wykorzystać lepsze od oczekiwanych wyniki budżetowe w 2006 r. w celu realizowania bardziej ambitnych celów budżetowych niż określone w aktualizacjach programów stabilności z końca 2006 r.; ii) wykonać budżet na 2007 r. zgodnie z planem, unikając przekraczania wydatków i wykorzystując nieoczekiwane nadwyżki dochodów w celu obniżenia deficytu budżetowego i długu publicznego; oraz iii) odpowiednio opracować plany polityki budżetowej na rok 2008, tak aby przyspieszyć dostosowanie prowadzące do średniookresowego celu budżetowego w państwach członkowskich, które go jeszcze nie osiągnęły, a w państwach, które już tego dokonały, nie doprowadzić do wystąpienia ogólnych niestabilności makroekonomicznych Pełny tekst jest dostępny pod następującym adresem: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf .[2]
            Pełny tekst jest dostępny pod następującym adresem:
            www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            2.3. Zaktualizowane w maju 2008 r. ogólne wytyczne polityki gospodarczej dla poszczególnych krajów w dziedzinie polityki budżetowej
            W dniu 14 maja 2008 r. Rada przyjęła zalecenie w sprawie planowanej na 2008 rok aktualizacji ogólnych wytycznych dotyczących polityki gospodarczej państw członkowskich i Wspólnoty oraz w sprawie realizacji polityki zatrudnienia przez państwa członkowskie Dz.U. L 139 z 29.5.2008, s. 59. . W obszarze polityk budżetowych Belgia otrzymała zalecenie by „zintensyfikować konsolidację budżetową” oraz została zachęcona do skupienia uwagi na „pełnej realizacji strategii zmierzającej do zapewnienia długoterminowej stabilności finansów publicznych, obejmującej ograniczenie wydatków, uzyskaniu nadwyżki budżetowej oraz konsekwentnym zmniejszaniu długu publicznego”. Dodatkowo wszystkie państwa członkowskie strefy euro otrzymały zalecenie by „nadal prowadzić konsolidację budżetu w celu osiągnięcia średniookresowych celów odpowiadających założeniom Paktu na rzecz stabilności i wzrostu, dążąc tym samym do rocznego dostosowania strukturalnego w wysokości co najmniej 0,5 % PKB” oraz by „poprawić jakość finansów publicznych poprzez przegląd wydatków publicznych i systemu podatkowego oraz poprzez modernizację administracji publicznej, z zamiarem zwiększenia wydajności i innowacyjności, przyczyniając się tym samym do wzrostu gospodarczego, zatrudnienia i stabilności budżetowej”.[3]
            Dz.U. L 139 z 29.5.2008, s. 59.
            2.4. Dokonana przez Komisję ocena przedstawionego w październiku 2007 r. sprawozdania z realizacji krajowego programu reform
            W dniu 11 grudnia 2007 r. Komisja przyjęła sprawozdanie strategiczne na temat odnowionej strategii lizbońskiej na rzecz wzrostu gospodarczego i zatrudnienia, które zawiera ocenę przedstawionego w październiku 2007 r. sprawozdania z realizacji krajowego programu reform Belgii Komunikat Komisji do Rady Europejskiej „Sprawozdanie strategiczne na temat odnowionej strategii lizbońskiej na rzecz wzrostu gospodarczego i zatrudnienia: rozpoczęcie nowego etapu (2008-2010)” z 11.12.2007, COM(2007)803. . Ocenę tę można podsumować następująco:[4]
            Komunikat Komisji do Rady Europejskiej „Sprawozdanie strategiczne na temat odnowionej strategii lizbońskiej na rzecz wzrostu gospodarczego i zatrudnienia: rozpoczęcie nowego etapu (2008-2010)” z 11.12.2007, COM(2007)803.
            W krajowym programie reform Belgii jako główne priorytety mające na celu stymulację wzrostu i zatrudnienia określa się: stabilność finansów publicznych; zmniejszenie kosztów pracy; stworzenie bardziej dynamicznego rynku pracy; stymulację gospodarki poprzez inwestycje i reformy; wzmocnienie systemu zabezpieczeń społecznych; oraz zwiększenie synergii między ochroną środowiska i wzrostem gospodarczym. Według oceny Komisji, w latach 2005-2007 Belgia dokonała znaczących postępów w realizacji krajowego programu reform, mimo pewnego osłabienia tempa reform w roku 2007.
            W świetle wskazanych mocnych i słabych stron oraz dowodów dokonanych postępów Komisja zaleciła Belgii podjęcie w pierwszej kolejności wyzwań w obszarze wysokich obciążeń podatkowych pracy, przy jednoczesnej intensywniejszej konsolidacji budżetowej i poprawie funkcjonowania rynku pracy.
            Ponadto Belgia powinna skupić się także na następujących kwestiach: długoterminowej stabilności finansów publicznych; konkurencji na rynkach gazu i energii elektrycznej; wynikach w zakresie badań i rozwoju oraz innowacji; jak również stopy zatrudnienia wśród starszych pracowników oraz słabszych grup społecznych.
            Na podstawie sprawozdania strategicznego Komisji w dniu 14 maja 2008 r. Rada przyjęła zalecenia w sprawie planowanej na 2008 r. aktualizacji ogólnych wytycznych dotyczących polityki gospodarczej państw członkowskich, w tym Belgii.
            Ramka: Główne aspekty podlegające ocenieZgodnie z wymaganiami art. 5 ust. 1 (w przypadku programów stabilności) i art. 9 ust. 1 (w przypadku programów konwergencji) rozporządzenia Rady (WE) nr 1466/97, ocena obejmuje następujące kwestie:czy założenia ekonomiczne, na których opiera się program, są realistyczne;czy przedstawiony przez dane państwo członkowskie średniookresowy cel budżetowy oraz prowadząca do niego ścieżka dostosowania są odpowiednie;czy podejmowane i/lub proponowane działania mające na celu przestrzeganie ścieżki dostosowania wystarczą, by osiągnąć średniookresowy cel budżetowy w trakcie cyklu;w ramach oceny ścieżki dostosowania prowadzącej do średniookresowego celu budżetowego: czy podejmowane działania korygujące są intensyfikowane w okresach dobrej koniunktury, podczas gdy w okresach dekoniunktury mogą być ograniczane, oraz – w przypadku strefy euro oraz państw członkowskich należących do systemu ERM II – czy dane państwo realizuje coroczną poprawę salda dostosowanego cyklicznie bez uwzględnienia środków jednorazowych i tymczasowych o referencyjną wartość 0,5 % PKB, pozwalającą na osiągnięcie średniookresowego celu budżetowego;w ramach definiowania ścieżki dostosowania prowadzącej do średniookresowego celu budżetowego (w przypadku państw członkowskich, które jeszcze go nie osiągnęły) lub pozwolenia na czasowe odejście od niego (w przypadku państw, które tego dokonały): realizację kluczowych reform strukturalnych, przynoszących bezpośrednie oszczędności w perspektywie długoterminowej (między innymi poprzez zwiększanie dynamiki potencjalnego wzrostu), a tym samym mających konkretny wpływ na długoterminową stabilność finansów publicznych (pod warunkiem zachowania odpowiedniego marginesu bezpieczeństwa odnośnie do referencyjnej wartości 3 % PKB oraz spodziewanego powrotu sytuacji budżetowej do celu średniookresowego w okresie objętym programem), ze szczególnym uwzględnieniem reform systemu emerytalnego wprowadzających strukturę wielofilarową, obejmującą obowiązkowy filar kapitałowy;czy prowadzona przez dane państwo członkowskie polityka gospodarcza jest zgodna z ogólnymi wytycznymi polityki gospodarczej.Wiarygodność założeń makroekonomicznych programu ocenia się w odniesieniu do prognozy służb Komisji z wiosny 2008 r., z zastosowaniem między innymi powszechnie przyjętej metodyki szacowania produktu potencjalnego i sald dostosowywanych cyklicznie.W ramach oceny zbadano również:zmiany wskaźnika zadłużenia oraz długoterminową perspektywę stabilności finansów publicznych, którym zgodnie ze sprawozdaniem Rady z dnia 20 marca 2005 r. w sprawie „Poprawy wdrażania Paktu na rzecz stabilności i wzrostu” należy poświęcić „należytą uwagę w procesie nadzoru nad sytuacją budżetu”; podejście do oceny długoterminowej stabilności przedstawiono w komunikacie Komisji z dnia 12 października 2006 r. Komunikat Komisji do Rady i Parlamentu Europejskiego „Długoterminowa stabilność finansów publicznych w UE” z 12.10.2006, COM (2006) 574, oraz Komisja Europejska, Dyrekcja Generalna ds.  Gospodarczych i Finansowych (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy nr 4/2006. ;Komunikat Komisji do Rady i Parlamentu Europejskiego „Długoterminowa stabilność finansów publicznych w UE” z 12.10.2006, COM (2006) 574, oraz Komisja Europejska, Dyrekcja Generalna ds.  Gospodarczych i Finansowych (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy nr 4/2006.stopień integracji z krajowym programem reform, przedstawianym przez państwa członkowskie w kontekście strategii lizbońskiej na rzecz wzrostu gospodarczego i zatrudnienia, oraz przedstawione w październiku 2007 r. sprawozdanie z jego realizacji; w skierowanym do Rady Europejskiej piśmie przewodnim z dnia 7 czerwca 2005 r. w sprawie ogólnych wytycznych polityki gospodarczej na lata 2005-2008 Rada ECOFIN stwierdziła, że krajowe programy reform powinny być zgodne z programami stabilności i konwergencji;zgodność z kodeksem postępowania „Szczegółowe zasady wdrażania Paktu na rzecz stabilności i wzrostu oraz wytyczne dotyczące formy i treści programów stabilności i konwergencji”, zatwierdzone przez Radę ECOFIN dnia 11 października 2005 r. , w którym między innymi określono jednolitą strukturę i jednolite tabele danych dla programów konwergencji i stabilności.„Szczegółowe zasady wdrażania Paktu na rzecz stabilności i wzrostu oraz wytyczne dotyczące formy i treści programów stabilności i konwergencji”, zatwierdzone przez Radę ECOFIN dnia 11 października 2005 r.|
            Zalecenie
            OPINIA RADY
            w sprawie zaktualizowanego programu stabilności Belgii na lata 2007-2011
            RADA UNII EUROPEJSKIEJ,
            uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską,
            uwzględniając rozporządzenie Rady (WE) nr 1466/97 z dnia 7 lipca 1997 r. w sprawie wzmocnienia nadzoru pozycji budżetowych oraz nadzoru i koordynacji polityk gospodarczych Dz.U. L 209 z 2.8.1997, s. 1. Rozporządzenie zmienione rozporządzeniem (WE) nr 1055/2005 (Dz.U. L 174 z 7.7.2005, s. 1). Dokumenty przytoczone w niniejszym tekście są dostępne na stronie internetowej: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , w szczególności jego art. 5 ust. 3,[7]
            Dz.U. L 209 z 2.8.1997, s. 1. Rozporządzenie zmienione rozporządzeniem (WE) nr 1055/2005 (Dz.U. L 174 z 7.7.2005, s. 1). Dokumenty przytoczone w niniejszym tekście są dostępne na stronie internetowej:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            uwzględniając zalecenie Komisji,
            po zasięgnięciu opinii Komitetu Ekonomiczno-Finansowego,
            PRZEDSTAWIA NINIEJSZĄ OPINIĘ:
            (1) W dniu [8 lipca 2008] r. Rada zbadała zaktualizowany program stabilności Belgii na lata 2007-2011 Zaktualizowana wersja programu została przedstawiona po powołaniu w pełni umocowanego rządu, czyli znacznie po upływie terminu przewidzianego w kodeksie postępowania, przypadającego na dzień 1 grudnia. .[8]
            Zaktualizowana wersja programu została przedstawiona po powołaniu w pełni umocowanego rządu, czyli znacznie po upływie terminu przewidzianego w kodeksie postępowania, przypadającego na dzień 1 grudnia.
            (2) W okresie ostatnich 10 lat realny PKB Belgii rósł średnio w tempie 2¼ %, czyli niewiele powyżej średniej stopy wzrostu w strefie euro. Ten względnie wysoki wzrost PKB spowodował zmniejszenie stopy bezrobocia, podczas gdy stopa zatrudnienia (w szczególności pracowników młodszych i starszych) oraz wskaźnik przepracowanych godzin pozostają na niskim poziomie, co jest spowodowane wysokim opodatkowaniem pracy oraz niską elastycznością rynku pracy, niskimi wymaganiami dotyczącymi poszukiwania pracy oraz niskim efektywnym wiekiem emerytalnym. Od roku 2000 (z wyjątkiem roku 2005) budżet oscylował wokół stanu równowagi, a wskaźnik zadłużenia, który spadł ze 134 % PKB w 1993 r. do 108 % PKB w 2000 r., nadal obniżał się w sposób imponujący i obecnie kształtuje się na poziomie 85 % PKB. Zwiększenie stopy zatrudnienia przy jednoczesnym osiąganiu ambitnych celów budżetowych przyczyniłoby się do długoterminowej stabilności finansów publicznych.
            (3) Scenariusz makroekonomiczny będący podstawą programu przewiduje, że nastąpi spadek wzrostu realnego PKB z 2,8 % w 2007 r. do 1,9 % w 2008 r., a w kolejnych latach jego stabilizacja na poziomie około 2 %. W świetle dostępnych obecnie informacji Ocena uwzględnia w szczególności prognozę służb Komisji z wiosny 2008 r. oraz dokonaną przez Komisję ocenę przedstawionego w październiku 2007 r. sprawozdania z realizacji krajowego programu reform. , scenariusz na lata 2008-2009 wydaje się oparty na optymistycznych założeniach dotyczących wzrostu, biorąc pod uwagę pogorszenie warunków zewnętrznych i zwiększenie inflacji od momentu zakończenia prac nad prognozami zawartymi w programie. Założenia dotyczące wzrostu w latach 2010-2011 są zasadniczo wiarygodne. W aktualizacji programu przewiduje się, że inflacja wzrośnie do 3,0 % w 2008 r., a w okresie 2009-2011 spadnie do 1¾ %. W świetle wyraźnego w ostatnich miesiącach wzrostu cen surowców i żywności przetworzonej, prognozy dotyczące inflacji na lata 2008-2009 zawarte w programie wydają się zaniżone. Co więcej, prognozy dotyczące wzrostu zatrudnienia na poziomie około 1 % rocznie, zawarte w aktualizacji programu, wydają się dosyć optymistyczne w kontekście wzrostu kształtującego się poniżej wielkości potencjalnej w okresie objętym programem. Podczas gdy prognozy programu dotyczące wzrostu płac w 2008 r. są zaniżone, wydają się one zawyżone dla pozostałych lat (3¼-3½ %), w szczególności w porównaniu z przewidywaną niską stopą inflacji.[9]
            Ocena uwzględnia w szczególności prognozę służb Komisji z wiosny 2008 r. oraz dokonaną przez Komisję ocenę przedstawionego w październiku 2007 r. sprawozdania z realizacji krajowego programu reform.
            (4) Deficyt sektora  general government  wyniósł w 2007 r. 0,2 % PKB, podczas gdy w poprzedniej zaktualizowanej wersji programu stabilności zakładano nadwyżkę w wysokości 0,3 % PKB. Gorszy wynik w 2007 r. był spowodowany wyższym niż planowano wzrostem wydatków, który został jedynie częściowo skompensowany korzystną sytuacją wyjściową wynikającą z lepszego niż przewidywano wyniku w 2006 r. oraz nieoczekiwanie wysokiego wzrostu dochodów. Wyższe niż planowano wydatki były w szczególności odzwierciedleniem silnego wzrostu dotacji wypłacanych przedsiębiorstwom w ramach systemu bonów usługowych oraz mniejszego niż przewidywano wpływu środków jednorazowych. Nieoczekiwanie wysoki wzrost dochodów wynikał głównie z wyższych niż przewidywano składek na zabezpieczenia społeczne i pojawił się pomimo braku wdrożenia kilku planowanych środków jednorazowych mających na celu zwiększenie dochodów. Realizacja budżetu w 2007 r. nie była więc w pełni zgodna z wezwaniem zawartym w opinii Rady z dnia 27 marca 2007 r. dotyczącej poprzedniej aktualizacji programu stabilności Dz.U. L 89 z 24.4.2007, s. 2.  oraz z kierunkami polityki budżetowej przyjętymi przez Eurogrupę w kwietniu 2007 r., jako że nieoczekiwane nadwyżki dochodów zostały przeznaczone na wyższe niż przewidziano w budżecie wydatki.[10]
            Dz.U. L 89 z 24.4.2007, s. 2.
            (5) Podstawowym celem przedstawionej w programie średniookresowej strategii budżetowej jest zapewnienie stałego ograniczania wciąż wysokiego wskaźnika zadłużenia z poziomu bliskiego 85 % PKB w 2007 r. do około 71 % PKB w 2011 r. poprzez stopniowe zwiększanie – wychodząc od zrównoważonego budżetu w 2008 r. – zasadniczej nadwyżki budżetowej do 1 % PKB w 2011 r. Przewiduje się, że zmniejszająca się od 2001 r. równolegle do spadku zadłużenia nadwyżka pierwotna (z 7,0 % do 3,7 % PKB w 2007 r.), wzrośnie do 2011 r. do poziomu 4,4 % PKB. Wskutek gorszego niż przewidywano wyniku w 2007 r., cele budżetowe (zarówno w ujęciu nominalnym, jak i strukturalnym) kształtują się w okresie objętym programem poniżej celów wyznaczonych w poprzedniej aktualizacji. Saldo strukturalne, obliczane zgodnie z powszechnie przyjętą metodyką, ma wzrosnąć ze stanu deficytu na poziomie ¼ % PKB w 2007 r. do nadwyżki w wysokości prawie 1½ % PKB w 2011 r. W porównaniu z przewidywaniami poprzedniej aktualizacji programu stabilności, osiągnięcie celu średniookresowego, którym jest nadwyżka budżetowa na poziomie 0,5 % PKB w kategoriach strukturalnych (tj. salda dostosowanego cyklicznie, bez uwzględnienia środków jednorazowych i innych środków tymczasowych), opóźni się o rok czyli do 2009 r.. Dostosowanie ma nastąpić zarówno po stronie wydatków, jak i dochodów. Planowane zmniejszenie wydatków o 0,7 punktu procentowego PKB w ujęciu nominalnym może być głównie przypisane spadkowi wydatków z tytułu odsetek, związanemu z przewidywanym zmniejszeniem wskaźnika zadłużenia. Wzrost dochodów jest równy 0,5 % PKB i jest związany z przewidywanym zwiększeniem podstawy opodatkowania. W odróżnieniu od poprzedniej aktualizacji, program wyraźnie przewiduje zakończenie korzystania ze środków jednorazowych po 2008 r.
            (6) Wyniki budżetowe mogą okazać się gorsze niż przewidziano w programie. Po pierwsze, otoczenie makroekonomiczne może być gorsze od prognozowanego w aktualizacji programu, zwłaszcza w latach 2008 i 2009. W szczególności optymistyczne założenia dotyczące wzrostu zatrudnienia, płac oraz spożycia mogły doprowadzić do przeszacowania dochodów z podatków. Ogólnie optymistyczne wydają się również przewidywania dotyczące elastyczności podatku w 2008 r. Odnośnie do wydatków pierwotnych, program nie uwzględnia środków, które wydają się konieczne do osiągnięcia planowanej korekty w kontekście rosnących kosztów związanych ze starzeniem się społeczeństwa oraz przewidywanego, względnie silnego wzrostu płac. Ponadto, z wyjątkiem zmniejszenia wydatków z tytułu odsetek, korekta odbywa się głównie po stronie dochodów, co może zmniejszyć jej trwały charakter. Ostatecznie, mimo że na przestrzeni ostatnich lat budżet pozostawał zasadniczo zrównoważony, przesunięto w czasie osiągnięcie planowanej nadwyżki budżetowej. Pomimo dobrych warunków makroekonomicznych w 2007 r., cel budżetowy nie został osiągnięty w sytuacji braku w pełni umocowanego rządu w następstwie czerwcowych wyborów do parlamentu krajowego. Aby osiągnąć cel, konieczne wydaje się podjęcie dalszych środków w 2008 r. W świetle wspomnianych powyżej zagrożeń dotyczących sytuacji makroekonomicznej oraz celów budżetowych, zmiana wskaźnika zadłużenia może okazać się nieznacznie mniej korzystna niż ta przewidywana w programie, mimo iż zadłużenie wykazuje stałe tempo spadkowe.
            (7) W świetle powyższej oceny ryzyka przedstawiony w programie kurs polityki budżetowej może okazać się niewystarczający, aby osiągnąć cel średniookresowy do 2009 r., tak jak to przewidziano w programie. Jednakże w okresie objętym programem zostanie zapewniony wystarczający margines bezpieczeństwa chroniący przed naruszeniem progu deficytu wynoszącego 3 % PKB przy zwykłych wahaniach cyklicznych. W 2008 r. tempo dostosowania do celu średniookresowego założone w programie powinno zostać przyśpieszone dzięki wdrożeniu dodatkowych strukturalnych środków budżetowych w kontekście planowanej kontroli wykonania budżetu, aby zapewnić osiągnięcie celu równowagi budżetowej.   W 2009 r. powinno być ono wsparte środkami, w szczególności po stronie wydatków, umożliwiającymi spełnienie kryterium wartości referencyjnej 0,5 % PKB, określonego w Pakcie na rzecz stabilności i wzrostu, oraz osiągnięcie celu średniookresowego zgodnie z planem. Rada stwierdza również, że plany budżetowe na rok 2008 nie są w pełni zgodne z kierunkami polityki budżetowej przyjętym przez Eurogrupę na posiedzeniu w kwietniu 2007 r. Nawet jeśli wskaźnik zadłużenia miałby się zmniejszać w mniejszym stopniu niż zostało to przewidziane w programie, wydaje się, że jego obniżka jest wystarczająca by osiągnąć wartość referencyjną w okresie objętym programem.
            (8) Wydaje się, że zagrożenia dla stabilności finansów publicznych Belgii kształtują się na średnim poziomie. Długoterminowy wpływ starzenia się społeczeństwa na budżet kształtuje się powyżej średniej w UE-27, co wynika głównie ze stosunkowo dużego wzrostu wydatków na emerytury w relacji do PKB w nadchodzących dekadach. Efektywny wiek emerytalny w Belgii jest jednym z najniższych w UE, a podniesienie go jest celem paktu pokoleń, wprowadzającego szereg zmian w systemie emerytalnym. Mimo iż pakt jest krokiem we właściwym kierunku, prognozy krajowe pokazują, że reforma ta nie zmniejszy niestabilności systemu emerytalnego. Zgodnie z oceną zamieszczoną w programie, sytuacja budżetowa w 2007 r., choć nieznacznie gorsza niż sytuacja wyjściowa w poprzednim programie, przyczynia się do zrównoważenia przewidywanego długoterminowego wpływu starzenia się społeczeństwa na budżet, ale nie jest wystarczająca do pełnego skompensowania przyszłej presji wydatkowej. Do zmniejszenia zagrożeń dla stabilności finansów publicznych przyczyniłoby się utrzymanie wysokiej nadwyżki pierwotnej w perspektywie średniookresowej, sprowadzenie wskaźnika zadłużenia poniżej wartości referencyjnej określonej w Traktacie oraz przyjęcie kolejnych środków służących ograniczeniu znacznego wzrostu wydatków związanych ze starzeniem się społeczeństwa.
            (9) Program stabilności wydaje się być do pewnego stopnia spójny z przedstawionym w październiku 2007 r. sprawozdaniem z realizacji krajowego programu reform. W szczególności w obydwu sprawozdaniach za kluczowe wyzwanie dla gospodarki Belgii uważa się utrzymanie stabilności finansów publicznych w świetle starzenia się społeczeństwa. Program stabilności nie zawiera jednak jakościowej oceny ogólnego wpływu przedstawionego w październiku 2007 r. sprawozdania z realizacji krajowego programu reform w ramach średniookresowej strategii budżetowej ani systematycznych informacji o bezpośrednich kosztach lub oszczędnościach budżetowych wynikających z najważniejszych reform przewidzianych w krajowym programie reform. Z drugiej strony, prognozy budżetowe programu wydają się brać pod uwagę skutki dla finansów publicznych wynikające z wdrożonych już działań podjętych na podstawie krajowego programu reform.
            (10) Przewidziana w programie strategia budżetowa jest zasadniczo zgodna z ogólnymi wytycznymi polityki gospodarczej dla Belgii, zawartymi w zintegrowanych wytycznych, oraz z wytycznymi dla państw członkowskich strefy euro w dziedzinie polityki budżetowej, wydanymi w kontekście strategii lizbońskiej.
            (11) Co do wymagań odnośnie do danych, określonych w kodeksie postępowania dotyczącym programów stabilności i konwergencji, w programie odnotowano brak pewnych danych obowiązkowych i opcjonalnych W szczególności brak danych na temat sald poszczególnych sektorów. .[11]
            W szczególności brak danych na temat sald poszczególnych sektorów.
            Podsumowując, po rozpoczętym w 1993 r. okresie imponującego zmniejszenia wskaźnika zadłużenia do 85 % w 2007 r., program przewiduje dalsze i szybkie jego zmniejszanie dzięki stopniowemu zwiększaniu nadwyżek zasadniczych po okresie pogorszenia sytuacji budżetowej w 2007 r. Konsolidacja budżetowa opiera się głównie na zmniejszeniu wydatków z tytułu odsetek oraz zwiększeniu dochodów z podatków, podczas gdy w kwestii wydatków pierwotnych podejmowane są nadal niewielkie wysiłki. Realizacja celów budżetowych obarczona jest ryzykiem, w szczególności w kontekście względnie optymistycznych założeń makroekonomicznych leżących u podstaw programu oraz faktu, że program nie precyzuje środków wymaganych do osiągnięcia celów. Dostosowanie do celu średniookresowego w 2008 r. wydaje się niewystarczające i mało prawdopodobne jest, by cel średniookresowy został osiągnięty zgodnie z planem w 2009 r. bez zastosowania dodatkowych środków.
            W świetle powyższej oceny oraz w świetle kierunków w zakresie polityki budżetowej przyjętych przez Eurogrupę w kwietniu 2007 r., wzywa się Belgię do:
            (i) zagwarantowania, że cel w postaci zrównoważonego budżetu zostanie osiągnięty w 2008 r., a cel średniookresowy w roku 2009, poprzez dostosowanie w kategoriach strukturalnych o wartość referencyjną wynoszącą 0,5 % PKB, między innymi dzięki wdrożeniu dodatkowych środków strukturalnych, w szczególności po stronie wydatków;
            (ii) wobec nadal wysokiego poziomu zadłużenia oraz prognozowanego wzrostu wydatków związanych ze starzeniem się społeczeństwa – do dalszych wysiłków na rzecz zapewnienia długookresowej stabilności finansów publicznych poprzez osiąganie wysokich nadwyżek strukturalnych salda pierwotnego, a także wdrożenie reform służących zwiększeniu wskaźnika zatrudnienia i wzrostu potencjalnego oraz ograniczeniu kosztów dla budżetu wynikających ze starzenia się społeczeństwa.
            Porównanie głównych prognoz makroekonomicznych i budżetowych
             | |2006|2007|2008|2009|2010|2011|
            Realny PKB (zmiana w %)|PS kwiecień 2008|2,8|2,7|1,9|2,0|2,0|2,0|
            |KOM kwiecień 2008|2,8|2,7|1,7|1,5|n.d.|n.d.|
            |PS grudzień 2006|2,7|2,2|2,1|2,2|2,2|n.d.|
            Inflacja HICP (%)|PS kwiecień 2008|2,3|1,8|3,0|1,7|1,8|1,8|
            |KOM kwiecień 2008|2,3|1,8|3,6|2,3|n.d.|n.d.|
            |PS grudzień 2006|2,4|1,9|1,8|1,8|1,9|n.d.|
            Luka produktowa 1 (% potencjalnego PKB)|PS kwiecień 2008|0,1|0,3|-0,1|-0,4|-0,5|-0,8|
            |KOM kwiecień 2008 2|0,1|0,3|-0,3|-1,0|n.d.|n.d.|
            |PS grudzień 2006|-0,3|-0,4|-0,4|-0,4|-0,3|n.d.|
            Wierzytelności/zadłużenie netto wobec reszty świata (% PKB)|PS kwiecień 2008|n.d.|n.d.|n.d.|n.d.|n.d.|n.d.|
            |KOM kwiecień 2008|3,4|3,2|2,6|2,4|n.d.|n.d.|
            |PS grudzień 2006|2,0|2,0|2,2|2,4|2,7|n.d.|
            Saldo sektora  general government (% PKB)|PS kwiecień 2008|0,3|-0,2|0,0|0,3|0,7|1,0|
            |KOM kwiecień 2008|0,3|-0,2|-0,4|-0,6|n.d.|n.d.|
            |PS grudzień 2006|0,0|0,3|0,5|0,7|0,9|n.d.|
            Saldo pierwotne (% PKB)|PS kwiecień 2008|4,3|3,7|3,7|3,8|4,1|4,3|
            |KOM kwiecień 2008|4,3|3,7|3,3|2,9|n.d.|n.d.|
            |PS grudzień 2006|4,1|4,2|4,1|4,1|4,2|n.d.|
            Saldo dostosowane cyklicznie 1 (% PKB)|PS kwiecień 2008|0,3|-0,4|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |KOM kwiecień 2008|0,3|-0,3|-0,2|-0,1|n.d.|n.d.|
            |PS grudzień 2006|0,2|0,5|0,7|0,9|1,1|n.d.|
            Saldo strukturalne 3 (% PKB)|PS kwiecień 2008|-0,4|-0,3|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |KOM kwiecień 2008|-0,6|-0,3|-0,2|-0,1|n.d.|n.d.|
            |PS grudzień 2006 4|-0,4|0,1|n.d.|n.d.|n.d.|n.d.|
            Dług publiczny brutto (% PKB)|PS kwiecień 2008|88,2|84,9|81,5|78,1|74,7|71,1|
            |KOM kwiecień 2008|88,2|84,9|81,9|79,9|n.d.|n.d.|
            |PS grudzień 2006|87,7|83,9|80,4|76,6|72,6|n.d.|
            Uwagi :|
            1  Podane w programie wartości luki produktowej oraz salda dostosowanego cyklicznie zostały przeliczone przez służby Komisji na podstawie informacji przedstawionych w programach.|
            2  W oparciu o szacowany potencjalny wzrost w wysokości – odpowiednio – 2,5 %, 2,5 %, 2,2 % i 2,2 % w latach 2006-2009.|
            3  Saldo dostosowane cyklicznie z wyłączeniem środków jednorazowych i innych środków tymczasowych. Zgodnie z najnowszym programem środki jednorazowe i inne środki tymczasowe wyniosły w 2006 r. 0,7 % PKB (zmniejszające deficyt) i 0,1 % PKB w 2007 r. (zwiększające deficyt). Zgodnie z wiosenną prognozą służb Komisji środki jednorazowe i inne środki tymczasowe wyniosły w 2006 r. 0,9% PKB (zmniejszające deficyt) i 0,1 % PKB w 2007 r. (zwiększające deficyt).|
            4  Zaktualizowany program stabilności z grudnia 2006 r. nie zawierał informacji na temat wykorzystania środków jednorazowych w latach 2008-2010.|
             | | | | | | | |
            Źródło :|
            Program stabilności (PS); Prognozy gospodarcze służb Komisji z wiosny 2008 r. (KOM); obliczenia służb Komisji.|
            [1] Dz.U. L 209 z 2.8.1997, s. 1. Rozporządzenie zmienione rozporządzeniem (WE) nr 1055/2005 (Dz.U. L 174 z 7.7.2005, s. 1). Dokumenty przytoczone w niniejszym tekście są dostępne pod adresem: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [2] Pełny tekst jest dostępny pod następującym adresem: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            [3] Dz.U. L 139 z 29.5.2008, s. 59.
            [4] Komunikat Komisji do Rady Europejskiej „Sprawozdanie strategiczne na temat odnowionej strategii lizbońskiej na rzecz wzrostu gospodarczego i zatrudnienia: rozpoczęcie nowego etapu (2008-2010)” z 11.12.2007, COM(2007)803.
            [5] Komunikat Komisji do Rady i Parlamentu Europejskiego „Długoterminowa stabilność finansów publicznych w UE” z 12.10.2006, COM (2006) 574, oraz Komisja Europejska, Dyrekcja Generalna ds.  Gospodarczych i Finansowych (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy nr 4/2006.
            [6] „Szczegółowe zasady wdrażania Paktu na rzecz stabilności i wzrostu oraz wytyczne dotyczące formy i treści programów stabilności i konwergencji”, zatwierdzone przez Radę ECOFIN dnia 11 października 2005 r.
            [7] Dz.U. L 209 z 2.8.1997, s. 1. Rozporządzenie zmienione rozporządzeniem (WE) nr 1055/2005 (Dz.U. L 174 z 7.7.2005, s. 1). Dokumenty przytoczone w niniejszym tekście są dostępne na stronie internetowej: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [8] Zaktualizowana wersja programu została przedstawiona po powołaniu w pełni umocowanego rządu, czyli znacznie po upływie terminu przewidzianego w kodeksie postępowania, przypadającego na dzień 1 grudnia.
            [9] Ocena uwzględnia w szczególności prognozę służb Komisji z wiosny 2008 r. oraz dokonaną przez Komisję ocenę przedstawionego w październiku 2007 r. sprawozdania z realizacji krajowego programu reform.
            [10] Dz.U. L 89 z 24.4.2007, s. 2.
            [11] W szczególności brak danych na temat sald poszczególnych sektorów.
         LT
            (...PICT...)|EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA|
            Briuselis, 11.6.2008
            SEK(2008) 2013 galutinis

            Rekomendacija
            TARYBOS NUOMONĖ
            dėl atnaujintos 2007–2011 m. Belgijos stabilumo programos
            (pateikta Komisijos)
            AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
            1. Bendrosios aplinkybės
            Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariajam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Pakto reforma pripažintas jo naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, taip pat siekta sustiprinti jo efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą.
            Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti svetainėje http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės Tarybai ir Komisijai turi pateikti stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus. Bendrąją valiutą jau įsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendrosios valiutos dar neįsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas. Pirmoji Belgijos stabilumo programa buvo pateikta 1998 m. gruodžio mėn. Remdamasi reglamentu, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 1999 m. kovo 15 d. pateikė nuomonę dėl programos. Reglamente numatyta, kad atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja Komitetas, o prireikus ta pačia pirmiau nurodyta tvarka jas taip pat gali nagrinėti Taryba.[1]
            OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti svetainėje
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            2. Atnaujintos programos vertinimo aplinkybės
            Komisija išnagrinėjo 2008 m. balandžio 21 d. pateiktą naujausią atnaujintą Belgijos stabilumo programą ir rekomenduoja Tarybai priimti nuomonę dėl jos (žr. langelyje esantį tekstą, kuriame pateikti pagrindiniai vertinimo aspektai).
            Siekiant apibūdinti aplinkybes, kurioms esant vertinama atnaujintoje stabilumo programoje pateikta biudžeto strategija, tolesniuose punktuose pateikiama ši apibendrinta informacija:
            (1) naujausias šalies padėties vertinimas pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę funkciją (Tarybos nuomonės dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos apibendrinimas),
            (2) 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės priimtos biudžeto politikos gairės,
            (3) 2008 m. gegužės mėn. atnaujintos šaliai skirtos bendrosios ekonominės politikos gairės biudžeto politikos srityje,
            (4) Komisijos atliktas nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitos vertinimas.
            2.1. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos programos pateiktas vertinimas
            2007 m. kovo 27 d. nuomonėje Taryba ankstesnės atnaujintos stabilumo programos, apimančios 2006–2010 m. laikotarpį, vertinimą apibendrino taip: „Taryba mano, jog nuolatinio vis dar didelės skolos mažinimo strategija yra Paktą atitinkančios fiskalinės politikos pavyzdys. Nors programoje numatoma laipsniškai didinti perteklių (visų pirma mažinant palūkanų išlaidas) pradedant nuo nominaliu požiūriu subalansuotos būklės, vis dėlto siekiant biudžeto tikslų kyla pavojų. Nepaisant to, vidutinės trukmės tikslą numatoma pasiekti per programos laikotarpį.“
            Atsižvelgdama į savo vertinimą, Taryba paprašė Belgijos „užtikrinti, kad 2007 m. biudžeto tikslas būtų pasiektas, bei padidinti koregavimo tempą siekiant vidutinės trukmės tikslo vėlesniais metais, be kita ko, naudojant mažiau vienkartinių priemonių“, taip pat „atsižvelgiant į aukštą skolos lygį ir prognozuojamą su senėjančia visuomene susijusių išlaidų didėjimą, geriau spręsti ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo problemas, pasiekiant bent jau vidutinės trukmės tikslą ir įgyvendinant reformas.“
            2.2. 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės priimtos biudžeto politikos gairės
            Siekiant pagerinti fiskalinės politikos krypčių koordinavimą euro zonoje, 2007 m. balandžio 20 d. Euro grupės ministrai apsvarstė nacionalinio biudžeto pokyčius 2007 m. ir preliminarią politikos perspektyvą 2008 m. bei jų poveikį euro zonai.
            Dar kartą patvirtindami pasiryžimą laikytis persvarstytame Stabilumo ir augimo pakte nustatytų patikimos fiskalinės politikos principų ir nacionalinių fiskalinių taisyklių, ministrai įsipareigojo: i) remtis geresniais biudžeto rezultatais, nei numatyta 2006 m., ir siekti didesnių tikslų, nei užsibrėžta 2006 m. pabaigos atnaujintose stabilumo programose; ii) vykdyti 2007 m. biudžetus taip, kaip numatyta, vengiant išlaidų perviršio, o neplanuotai gautas papildomas pajamas naudoti valdžios sektoriaus deficitui ir skolai mažinti; ir iii) kruopščiai parengti 2008 m. fiskalinės politikos planus, kad būtų paspartintas koregavimo tempas siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslų tose valstybėse narėse, kurios jų dar nepasiekė, o tose, kurios juos pasiekė – kad būtų išvengta makroekonomikos disbalanso aštrinimo Visą pareiškimą galima rasti svetainėje www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf. .[2]
            Visą pareiškimą galima rasti svetainėje
            www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf.
            2.3. 2008 m. gegužės mėn. atnaujintos šaliai skirtos bendrosios ekonominės politikos gairės biudžeto politikos srityje
            2008 m. gegužės 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Bendrijos bendrųjų ekonominės politikos gairių atnaujinimo 2008 m. ir dėl valstybių narių užimtumo politikos įgyvendinimo OL L 139, 2008 5 29, p. 59. . Biudžeto politikos srityje Belgijai rekomenduota „stiprinti fiskalinį konsolidavimą“, ji paraginta „iki galo įgyvendinti strategiją, kuria siekiama užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, įskaitant išlaidų ribojimą, fiskalinį perteklių ir nuolatinį valdžios sektoriaus skolos mažinimą“. Be to, visoms euro zonos valstybėms narėms rekomenduota „tęsti biudžeto konsolidavimą įgyvendinant vidutinės trukmės laikotarpio tikslus pagal Stabilumo ir augimo paktą, taigi siekiant, kad metinis struktūrinis koregavimas būtų mažiausiai 0,5 % BVP“ ir „gerinti valstybės finansų kokybę persvarstant viešąsias išlaidas bei apmokestinimą ir modernizuojant viešąjį administravimą, siekiant didinti našumą ir inovacijų lygį. Taip būtų prisidėta prie ekonomikos augimo, užimtumo ir fiskalinio tvarumo tikslų“.[3]
            OL L 139, 2008 5 29, p. 59.
            2.4. Komisijos atliktas nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitos vertinimas
            2007 m. gruodžio 11 d. Komisija parengė Strateginę atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui ataskaitą, kurioje įvertinta Belgijos nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaita Komisijos komunikatas Europos Vadovų Tarybai „Strateginė atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui ataskaita. Naujo ciklo pradžia (2008–2010 m.)“, COM (2007) 803, 2007 12 11. ; šis vertinimas apibendrintas taip, kaip aprašyta toliau.[4]
            Komisijos komunikatas Europos Vadovų Tarybai „Strateginė atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui ataskaita. Naujo ciklo pradžia (2008–2010 m.)“, COM (2007) 803, 2007 12 11.
            Belgijos nacionalinėje reformų programoje nustatyti šie pagrindiniai prioritetai, siekiant skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą: valstybės finansų tvarumas; darbo jėgos sąnaudų mažinimas; dinamiškesnės darbo rinkos kūrimas; ekonomikos skatinimas investuojant ir vykdant reformas; socialinės apsaugos sistemos stiprinimas; aplinkos apsaugos ir augimo sąveikos didinimas. Komisijos vertinimu, 2005–2007 m. Belgija padarė didelės pažangos įgyvendindama savo nacionalinę reformų programą, nepaisant sulėtėjusio reformų tempo 2007 m.
            Atsižvelgdama į nustatytas stipriąsias ir silpnąsias vietas ir padarytos pažangos įrodymus, Komisija rekomendavo, kad Belgijai būtų rekomenduota didelės darbo apmokestinimo naštos srities uždavinius laikyti svarbiausiais, taip pat stiprinti fiskalinį konsolidavimą ir gerinti darbo rinkos našumą.
            Be to, Belgija turėtų skirti daugiau dėmesio šioms sritims: ilgalaikis valstybės finansų tvarumas; konkurencija dujų ir elektros energijos rinkose; MTTP ir inovacijų našumas; vyresnio amžiaus darbuotojų ir pažeidžiamų visuomenės grupių užimtumas.
            Remdamasi Komisijos strategine ataskaita, 2008 m. gegužės 14 d. Taryba priėmė rekomendacijas dėl valstybių narių, įskaitant Belgiją, bendrųjų ekonominės politikos gairių atnaujinimo 2008 m.
            Pagrindiniai vertinimo aspektaiKaip reikalaujama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje (stabilumo programų atveju) ir 9 straipsnio 1 dalyje (konvergencijos programų atveju), vertinimas apima šiuos aspektus:ar ekonominės prielaidos, kuriomis grindžiama programa, yra patikimos;valstybės narės pateiktą vidutinės trukmės biudžeto tikslą ir tai, ar koregavimo planas siekiant to tikslo yra tinkamas;ar priemonės, kurių imtasi ir (arba) kurios pasiūlytos siekiant laikytis koregavimo plano, yra pakankamos, kad per visą ciklą būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas;vertinant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą – ar daugiau koregavimo pastangų dedama ekonomikos pakilimo laikotarpiais, o esant ekonomikos nuosmukiui jų gali būti dedama mažiau. Euro zonos ir VKM II valstybių narių atveju – ar valstybė narė užtikrina metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso gerėjimą, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, t. y. 0,5 % BVP rodiklio, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas;nustatant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą (jo dar nepasiekusioms valstybėms narėms) arba leidžiant laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės tikslo (jį pasiekusioms valstybėms narėms) – kaip įgyvendinamos svarbiausios struktūrinės reformos, turinčios tiesioginį ilgalaikį išlaidų mažinimo poveikį (įskaitant potencialiojo augimo skatinimą) ir todėl darančios išmatuojamą poveikį ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui (su sąlyga, kad būtų išlaikyta pakankama patikimumo riba 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu ir kad programos laikotarpiu biudžeto būklė vėl priartėtų prie vidutinės trukmės tikslo), ypatingą dėmesį skiriant pensijų reformoms, kuriomis įvedama kelių pakopų sistema, kurioje yra viena privalomojo pensijų kaupimo pakopa;ar valstybės narės ekonominės politikos kryptys atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires.Programoje pateiktų makroekonominių prielaidų patikimumas įvertintas atsižvelgus į Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozę ir pasinaudojus bendrai sutarta potencialiosios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodika.Vertinant taip pat nagrinėjami šie klausimai:skolos santykio pokyčiai ir ilgalaikio valstybės finansų tvarumo perspektyvos, kuriems reikėtų „skirti pakankamai dėmesio“ vykdant biudžeto būklės priežiūrą, kaip pažymėta 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešime „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“. 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikate nustatytas ilgalaikio tvarumo vertinimo metodas Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas ES“, COM (2006) 574, 2006 10 12, ir 2006 m. Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų generalinio direktorato dokumentas „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas Europos Sąjungoje“, leidinys  European Economy , Nr. 4/2006. ;Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas ES“, COM (2006) 574, 2006 10 12, ir 2006 m. Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų generalinio direktorato dokumentas „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas Europos Sąjungoje“, leidinys  European Economy , Nr. 4/2006.suderinamumas su valstybių narių pagal Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui pateiktomis nacionalinėmis reformų programomis ir šių programų 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaita. 2005 m. birželio 7 d. ECOFIN tarybos apibendrinamosiose pastabose Europos Vadovų Tarybai dėl 2005–2008 m. bendrųjų ekonominės politikos gairių nurodyta, kad nacionalinės reformų programos turėtų būti suderintos su stabilumo ir konvergencijos programomis;atitiktis elgesio kodeksui „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygos bei stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. patvirtino ECOFIN taryba. , kuriame,  inter alia , reikalaujama, kad stabilumo ir konvergencijos programų struktūra ir visos duomenų lentelės būtų vienodos.„Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygos bei stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. patvirtino ECOFIN taryba.|
            Rekomendacija
            TARYBOS NUOMONĖ
            dėl atnaujintos 2007–2011 m. Belgijos stabilumo programos
            EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
            atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
            atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste minėtus dokumentus galima rasti svetainėje http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,[7]
            OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste minėtus dokumentus galima rasti svetainėje
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,
            pasitarusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,
            PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:
            (1) [2008 m. liepos 8 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Belgijos stabilumo programą, apimančią 2007–2011 m. Atnaujinta programa pateikta, kai buvo suformuota visus įgaliojimus turinti vyriausybė, taigi daug vėliau nei elgesio kodekse nurodytas gruodžio 1 d. terminas.[8]
            Atnaujinta programa pateikta, kai buvo suformuota visus įgaliojimus turinti vyriausybė, taigi daug vėliau nei elgesio kodekse nurodytas gruodžio 1 d. terminas.
            (2) Per pastaruosius 10 metų realusis BVP išaugo vidutiniškai apie 2¼ % – šiek tiek daugiau nei vidutinis euro zonos augimo tempas. Dėl tokio palyginti smarkaus BVP augimo sumažėjo nedarbo lygis, tačiau užimtumo lygis (ypač jaunesnių ir vyresnio amžiaus darbuotojų) ir dirbtų valandų skaičius vis dar nedidelis: tai rodo, kad darbo apmokestinimo lygis yra didelis, o darbo rinka nelanksti, kad nedideli darbo paieškos reikalavimai ir mažas faktinis pensinis amžius. Nuo 2000 m. biudžetas beveik subalansuotas (išskyrus 2005 m.), o valstybės skolos santykis, kuris sumažėjo nuo 134 % BVP 1993 m. iki 108 % BVP 2000 m., toliau įspūdingai mažėjo ir dabar yra mažesnis nei 85 % BVP. Užimtumo lygio didinimas kartu su plačių užmojų biudžeto tikslais padėtų užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą.
            (3) Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, prognozuojama, kad realiojo BVP augimas sulėtės nuo 2,8 % 2007 m. iki 1,9 % 2008 m. ir vėlesniais metais stabilizuosis ties maždaug 2 %. Vertinant pagal turimą informaciją Vertinant visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozę ir Komisijos atliktą nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitos vertinimą. , 2008 m. ir 2009 m. scenarijus pagrįstas palankiomis augimo prielaidomis, atsižvelgiant į tai, kad nuo tada, kai buvo pabaigtos programos projekcijos, išorės sąlygos pablogėjo, o infliacija padidėjo. 2010–2011 m. augimo prielaidos iš esmės patikimos. Pagal atnaujintą programą 2008 m. infliacija turėtų padidėti iki 3,0 %, o 2009–2011 m. laikotarpiu sumažėti iki 1¾ %. Atsižvelgiant į per pastaruosius mėnesius gerokai padidėjusias pagrindinių produktų ir perdirbto maisto kainas, programos 2008–2009 m. infliacijos projekcijos yra mažos. Be to, apie 1 % metinio užimtumo augimo projekcijos yra gana didelės atsižvelgiant į tai, kad per programos laikotarpį BVP augimas bus lėtesnis nei potencialusis augimas. Nors programos 2008 m. darbo užmokesčio projekcijos yra mažos, vėlesniais metais jos gana didelės (3¼–3½ %), ypač palyginti su prognozuojamu mažu infliacijos lygiu.[9]
            Vertinant visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozę ir Komisijos atliktą nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitos vertinimą.
            (4) 2007 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo 0,2 % BVP, nors ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje nustatytas 0,3 % BVP perviršio tikslas. Blogesnį rezultatą 2007 m. lėmė didesnis, nei numatyta, išlaidų augimas, kurį tik iš dalies kompensavo nedidelis teigiamas bazės efektas dėl geresnio nei tikėtasi 2006 m. rezultato ir netikėto pajamų augimo. Didesnės nei numatyta išlaidos visų pirma parodė, kad labai padidėjo įmonėms pagal paslaugų čekių schemą mokamos subsidijos, o vienkartinių priemonių poveikis buvo mažesnis nei tikėtasi. Pajamų gauta daugiau nei tikėtasi visų pirma dėl to, kad gauta daugiau nei numatyta socialinių įmokų, ir nepaisant to, kad neįgyvendintos kelios numatytos pajamų didinimo vienkartinės priemonės. 2007 m. biudžeto vykdymas ne visiškai atitiko 2007 m. kovo 27 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos pateiktą raginimą OL C 89, 2007 4 24, p. 2.  ir 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktas biudžeto politikos gaires, nes netikėtos papildomos pajamos buvo naudojamos didesnėms išlaidoms nei numatyta biudžete.[10]
            OL C 89, 2007 4 24, p. 2.
            (5) Pagrindinis programoje pateiktos vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – subalansuoti biudžetą 2008 m. ir, laipsniškai didinant nominalųjį biudžeto perteklių iki 1 % BVP 2011 m., užtikrinti, kad vis dar didelis skolos santykis (beveik 85 % BVP 2007 m.) nuolat mažėtų ir būtų apie 71 % BVP 2011 m. Prognozuojama, kad pirminis perteklius, kuris mažėjo nuo 2001 m. (nuo 7,0 % iki 3,7 % BVP 2007 m.) kartu mažėjant skolai, iki 2011 m. padidės iki 4,4 % BVP. Dėl blogesnio nei tikėtasi rezultato 2007 m. biudžeto tikslai (tiek nominaliu, tiek struktūriniu požiūriu) visą programos laikotarpį yra mažesni nei numatyta ankstesnėje atnaujintoje programoje. Tikimasi, kad pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis balansas gerės nuo ¼ % BVP dydžio deficito 2007 m. iki beveik 1½ % BVP sudarančio pertekliaus 2011 m. Palyginti su tuo, kad buvo numatyta ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje, vidutinės trukmės tikslo – 0,5 % BVP struktūrinio pertekliaus (t. y. pagal ciklą pakoreguoto balanso atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) – įgyvendinimas atidėtas vieneriems metams iki 2009 m. Koreguojamos tiek išlaidos, tiek pajamos. Numatytas nominalusis išlaidų sumažinimas 0,7 procentinio punkto BVP iš esmės siejamas su palūkanų išlaidų sumažėjimu dėl prognozuojamo skolos santykio sumažėjimo. Pajamų padidėjimas yra 0,5 % BVP ir siejamas su laukiamu mokesčių bazių padidėjimu. Priešingai nei ankstesnėje atnaujintoje programoje, šioje programoje aiškiai numatyta, kad po 2008 m. vienkartinės priemonės nebebus naudojamos.
            (6) Biudžeto rezultatai gali būti prastesni nei prognozuojama programoje. Pirma, makroekonominės sąlygos gali būti prastesnės, nei numatyta atnaujintoje programoje, ypač 2008 m. ir 2009 m. Padarius palankias su užimtumo, darbo užmokesčio ir vartojimo augimu susijusias prielaidas, galėjo būti apskaičiuotos per didelės mokesčių pajamos. Be to, 2008 m. bendro mokesčių elastingumo prognozės atrodo pernelyg optimistinės. Pirminių išlaidų atveju į programą neįtrauktos priemonės, kurių reikėtų numatytam koregavimui atlikti atsižvelgiant į didėjančias su senėjančia visuomene susijusias išlaidas ir palyginti smarkų prognozuojamą darbo užmokesčio didėjimą. Be to, atmetus palūkanų išlaidų mažinimą, koregavimas savo pobūdžiu iš esmės susijęs su pajamomis, todėl esama rizikos, kad jo tvarumas gali sumažėti. Galiausiai, nors biudžetas per pastaruosius metus iš esmės buvo subalansuotas, numatytų biudžeto pertekliaus tikslų įgyvendinimas atidėtas. 2007 m. makroekonominės sąlygos buvo geros, tačiau po birželio mėn. federalinių rinkimų nesuformavus visus įgaliojimus turinčios vyriausybės, biudžeto tikslas nebuvo pasiektas. Reikėtų tolesnių priemonių, kad tikslas būtų pasiektas 2008 m. Atsižvelgiant į pirmiau minėtą su makroekonomine perspektyva susijusią riziką ir biudžeto tikslus, skolos santykis turbūt nesikeis taip palankiai, kaip prognozuota programoje, nors skola ir toliau nuosekliai mažinama.
            (7) Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto politikos kryptys gali būti nepakankamos, siekiant užtikrinti, kad programoje numatytas vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki 2009 m. Tačiau per visą programos laikotarpį bus užtikrinta pakankama patikimumo riba, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba esant įprastiems cikliškiems svyravimams. 2008 m. siekiant vidutinės trukmės tikslo reikėtų paspartinti programoje numatytą koregavimo tempą: taikyti papildomas struktūrines biudžeto priemones atsižvelgiant į numatytą biudžeto kontrolę, kad būtų užtikrinta, jog subalansuoto biudžeto tikslas bus pasiektas. 2009 m. reikėtų taikyti priemones, visų pirma išlaidoms, kad būtų pasiektas, kaip numatyta, Stabilumo ir augimo pakte nustatytas 0,5 % BVP pagerėjimo rodiklis ir vidutinės trukmės tikslas. Taryba taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad 2008 m. biudžeto planai nevisiškai atitinka 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktas biudžeto politikos gaires. Nors skolos santykis gali mažėti lėčiau nei prognozuota programoje, atrodo, kad šis santykis mažės pakankamai, kad per programos laikotarpį būtų pasiekta pamatinė vertė.
            (8) Su valstybės finansų tvarumu susijusi rizika Belgijoje yra vidutinė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra didesnis už ES-27 vidurkį, visų pirma dėl gana didelio, palyginti su visu BVP, pensijų išlaidų didėjimo per ateinančius dešimtmečius. Faktinis pensinis amžius Belgijoje – vienas iš mažiausių ES, o didinti jį siekiama pagal Kartų paktą, kuriuo padaryta keletas pensijų sistemos pakeitimų. Nors tai – žingsnis reikiama linkme, nacionalinės projekcijos rodo, kad tvarumo atotrūkiai šia reforma nebūtų sumažinti. Programoje numatyta 2007 m. biudžeto būklė, nors šiek tiek prastesnė nei pradinė ankstesnės programos būklė, padeda kompensuoti numatytą ilgalaikį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui, tačiau to nepakanka, kad būtų visiškai kompensuotos ateityje didėsiančios išlaidos. Vidutinės trukmės laikotarpiu išlaikant didelį pirminį perteklių, sumažinant skolos santykį žemiau Sutartyje nurodytos pamatinės vertės ir taikant tolesnes priemones, kuriomis siekiama sumažinti smarkiai padidėjusias su visuomenės senėjimu susijusias išlaidas, būtų prisidėta prie valstybės finansų tvarumui kylančios rizikos mažinimo.
            (9) Stabilumo programa tam tikru mastu suderinta su nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaita. Abiejose ataskaitose valstybės finansų tvarumo klausimas nagrinėjamas atsižvelgiant į visuomenės senėjimą, kaip pagrindinį Belgijos ekonomikos uždavinį. Vis dėlto stabilumo programoje nepateiktas nacionalinės reformų programos įgyvendinimo pagal vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę politikos strategiją 2007 m. spalio mėn. ataskaitos bendro poveikio kokybinis vertinimas, nėra sisteminių duomenų apie tiesiogines biudžeto išlaidas arba sutaupytas lėšas, atsirandančias dėl nacionalinėje reformų programoje numatytų pagrindinių reformų. Kita vertus, programos biudžeto projekcijose atsižvelgiama į pagal nacionalinę reformų programą jau įgyvendintų veiksmų poveikį valstybės finansams.
            (10) Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas gaires, ir gaires euro zonos valstybėms narėms biudžeto politikos srityje, pateiktas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją.
            (11) Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų Visų pirma nepateikti duomenys apie sektorių balansus. .[11]
            Visų pirma nepateikti duomenys apie sektorių balansus.
            Daroma bendra išvada, kad nuo 1993 m. įspūdingai sumažinus skolos santykį iki 85 % 2007 m., programoje numatyta po biudžeto būklės pablogėjimo 2007 m. šį santykį nuolat ir sparčiai mažinti laipsniškai didinant nominalųjį biudžeto perteklių. Biudžetas iš esmės konsoliduojamas mažinant palūkanų išlaidas ir didinant mokesčių pajamas, o pastangos mažinti pirmines išlaidas vis dar nedidelės. Esama rizikos, kad biudžeto tikslai gali būti nepasiekti, ypač atsižvelgiant į palyginti palankias pagrindines makroekonomines prielaidas ir faktą, kad programoje nėra tiksliai nurodytos priemonės, kurių reikėtų tikslams pasiekti. Vidutinės trukmės tikslas 2008 m. nėra pakankamai pakoreguotas, todėl nėra tikėtina, kad, neturint papildomų priemonių, vidutinės trukmės tikslas bus pasiektas 2009 m., kaip numatyta.
            Atsižvelgiant į šį vertinimą ir į 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktas fiskalinės politikos gaires, Belgija raginama:
            i) užtikrinti, kad 2008 m. biudžetas būtų subalansuotas, o 2009 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas atliekant rekomenduojamą 0,5 % BVP struktūrinį koregavimą, taip pat taikant, visų pirma išlaidoms, papildomas struktūrines priemones;
            ii) atsižvelgiant į vis dar aukštą skolos lygį ir prognozuojamą su senėjančia visuomene susijusių išlaidų didėjimą, toliau spręsti ilgalaikio valstybės finansų tvarumo klausimą padidinant struktūrinį pirminį perteklių ir įgyvendinant reformas, kad būtų padidintas užimtumo lygis ir potencialusis augimas, taip pat sumažintos su senėjančia visuomene susijusios išlaidos.
            Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas
             | |2006|2007|2008|2009|2010|2011|
            Realusis BVP (pokytis, %)|2008 m. balandžio mėn. SP |2,8|2,7|1,9|2,0|2,0|2,0|
            |2008 m. balandžio mėn. KOM |2,8|2,7|1,7|1,5|nėra duomenų|nėra duomenų|
            |2006 m. gruodžio mėn. SP|2,7|2,2|2,1|2,2|2,2|nėra duomenų|
            SVKI infliacija (%)|2008 m. balandžio mėn. SP |2,3|1,8|3,0|1,7|1,8|1,8|
            |2008 m. balandžio mėn. KOM |2,3|1,8|3,6|2,3|nėra duomenų|nėra duomenų|
            |2006 m. gruodžio mėn. SP|2,4|1,9|1,8|1,8|1,9|nėra duomenų|
            Gamybos apimties atotrūkis¹ (% potencialiojo BVP)|2008 m. balandžio mėn. SP |0,1|0,3|-0,1|-0,4|-0,5|-0,8|
            |2008 m. balandžio mėn. KOM 2|0,1|0,3|-0,3|-1,0|nėra duomenų|nėra duomenų|
            |2006 m. gruodžio mėn. SP|-0,3|-0,4|-0,4|-0,4|-0,3|nėra duomenų|
            Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis (% BVP)|2008 m. balandžio mėn. SP |nėra duo-menų|nėra duo-menų|nėra duo-menų|nėra duo-menų|nėra duomenų|nėra duomenų|
            |2008 m. balandžio mėn. KOM |3,4|3,2|2,6|2,4|nėra duomenų|nėra duomenų|
            |2006 m. gruodžio mėn. SP|2,0|2,0|2,2|2,4|2,7|nėra duomenų|
            Valdžios sektoriaus balansas (% BVP)|2008 m. balandžio mėn. SP |0,3|-0,2|0,0|0,3|0,7|1,0|
            |2008 m. balandžio mėn. KOM |0,3|-0,2|-0,4|-0,6|nėra duomenų|nėra duomenų|
            |2006 m. gruodžio mėn. SP|0,0|0,3|0,5|0,7|0,9|nėra duomenų|
            Pirminis balansas (% BVP)|2008 m. balandžio mėn. SP |4,3|3,7|3,7|3,8|4,1|4,3|
            |2008 m. balandžio mėn. KOM |4,3|3,7|3,3|2,9|nėra duomenų|nėra duomenų|
            |2006 m. gruodžio mėn. KP|4,1|4,2|4,1|4,1|4,2|nėra duomenų|
            Pagal ciklą pakoreguotas balansas 1 (% BVP)|2008 m. balandžio mėn. SP |0,3|-0,4|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |2008 m. balandžio mėn. KOM |0,3|-0,3|-0,2|-0,1|nėra duomenų|nėra duomenų|
            |2006 m. gruodžio mėn. SP|0,2|0,5|0,7|0,9|1,1|nėra duomenų|
            Struktūrinis balansas 3 (% BVP)|2008 m. balandžio mėn. SP |-0,4|-0,3|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |2008 m. balandžio mėn. KOM |-0,6|-0,3|-0,2|-0,1|nėra duomenų|nėra duomenų|
            |2006 m. gruodžio mėn. SP 4|-0,4|0,1|nėra duo-menų|nėra duo-menų|nėra duomenų|nėra duomenų|
            Bendroji valdžios sektoriaus skola (% BVP)|2008 m. balandžio mėn. SP |88,2|84,9|81,5|78,1|74,7|71,1|
            |2008 m. balandžio mėn. KOM |88,2|84,9|81,9|79,9|nėra duomenų|nėra duomenų|
            |2006 m. gruodžio mėn. SP|87,7|83,9|80,4|76,6|72,6|nėra duomenų|
            Pastabos .|
            1  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.|
            2  Remiantis potencialiojo augimo apskaičiavimais: 2,5 %, 2,5 %, 2,2 % ir 2,2 % atitinkamai 2006–2009 m.|
            3  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Pagal naujausią programą vienkartinėmis ir kitomis laikinosiomis priemonėmis deficitas sumažinamas 0,7 % BVP 2006 m. ir padidinamas 0,1 % BVP 2007 m. Pagal Komisijos tarnybų pavasario prognozę vienkartinėmis ir kitomis laikinosiomis priemonėmis deficitas sumažinamas 0,9 % BVP 2006 m. ir padidinamas 0,1 % BVP 2007 m.|
            4  2006 m. gruodžio mėn. atnaujintoje stabilumo programoje nepateikta informacijos apie vienkartinių priemonių naudojimą 2008–2010 m.|
             | | | | | | | |
            Šaltinis :|
            Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.|
            [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti svetainėje http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [2] Visą pareiškimą galima rasti svetainėje www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf.
            [3] OL L 139, 2008 5 29, p. 59.
            [4] Komisijos komunikatas Europos Vadovų Tarybai „Strateginė atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui ataskaita. Naujo ciklo pradžia (2008–2010 m.)“, COM (2007) 803, 2007 12 11.
            [5] Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas ES“, COM (2006) 574, 2006 10 12, ir 2006 m. Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų generalinio direktorato dokumentas „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas Europos Sąjungoje“, leidinys  European Economy , Nr. 4/2006.
            [6] „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygos bei stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. patvirtino ECOFIN taryba.
            [7] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste minėtus dokumentus galima rasti svetainėje http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [8] Atnaujinta programa pateikta, kai buvo suformuota visus įgaliojimus turinti vyriausybė, taigi daug vėliau nei elgesio kodekse nurodytas gruodžio 1 d. terminas.
            [9] Vertinant visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozę ir Komisijos atliktą nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitos vertinimą.
            [10] OL C 89, 2007 4 24, p. 2.
            [11] Visų pirma nepateikti duomenys apie sektorių balansus.
         DE
            (...PICT...)|KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN|
            Brüssel, den 11.6.2008
            SEK(2008) 2013 endgültig

            Empfehlung für eine
            STELLUNGNAHME DES RATES
            zum aktualisierten Stabilitätsprogramm Belgiens für 2007-2011
            (von der Kommission vorgelegt)
            BEGRÜNDUNG
            1. Hintergrund
            Der Stabilitäts- und Wachstumspakt beruht auf dem Ziel einer gesunden öffentlichen Finanzlage als Mittel zur Verbesserung der Voraussetzungen für Preisstabilität und ein kräftiges tragfähiges Wachstum, das der Schaffung von Arbeitsplätzen förderlich ist. Wenngleich die Nützlichkeit des Pakts bei der Verankerung der Haushaltsdisziplin anerkannt wurde, sollte die Reform von 2005 doch die Effizienz und die wirtschaftlichen Grundlagen des Pakts stärken und die langfristige Tragfähigkeit der öffentlichen Finanzen gewährleisten.
            Nach der zum Stabilitäts- und Wachstumspakt gehörenden Verordnung (EG) Nr. 1466/97 des Rates über den Ausbau der haushaltspolitischen Überwachung und der Überwachung und Koordinierung der Wirtschaftspolitiken ABl. L 209 vom 2.8.1997, S. 1. Geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1055/2005 (ABl. L 174 vom 7.7.2005, S. 1). Die Dokumente, auf die in diesem Text verwiesen wird, sind abrufbar unter: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/fiscal_policy528_de.htm.  haben die Mitgliedstaaten dem Rat und der Kommission Stabilitäts- oder Konvergenzprogramme und danach alljährlich aktualisierte Programme vorzulegen. Mitgliedstaaten, die die einheitliche Währung bereits eingeführt haben, legen (aktualisierte) Stabilitätsprogramme vor, Mitgliedstaaten, die sie noch nicht eingeführt haben, (aktualisierte) Konvergenzprogramme. Das erste Stabilitätsprogramm Belgiens wurde im Dezember 1998 übermittelt. Gemäß der Verordnung gab der Rat am 15. März 1999 auf Empfehlung der Kommission und nach Anhörung des Wirtschafts- und Finanzausschusses eine Stellungnahme dazu ab. Die aktualisierten Stabilitäts- und Konvergenzprogramme werden der Verordnung zufolge von der Kommission bewertet und vom Ausschuss geprüft; gegebenenfalls können sie nach dem oben genannten Verfahren auch vom Rat geprüft werden.[1]
            ABl. L 209 vom 2.8.1997, S. 1. Geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1055/2005 (ABl. L 174 vom 7.7.2005, S. 1). Die Dokumente, auf die in diesem Text verwiesen wird, sind abrufbar unter:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/fiscal_policy528_de.htm.
            2. Hintergrund der Bewertung des aktualisierten Programms
            Die Kommission hat die am 21. April 2008 übermittelte jüngste Aktualisierung des belgischen Stabilitätsprogramms einer Bewertung unterzogen und eine Empfehlung für eine Stellungnahme des Rates dazu verfasst (wichtigste Punkte der Bewertung siehe Kasten).
            Um zu veranschaulichen, vor welchem Hintergrund die im aktualisierten Stabilitätsprogramm dargelegte Haushaltsstrategie bewertet wird, geben die nachstehenden Abschnitte einen Überblick über:
            (1) die jüngste Bewertung der Situation des Landes in Bezug auf die präventive Komponente des Stabilitäts- und Wachstumspakts (Zusammenfassung der Stellungnahme des Rates zur vorhergehenden Stabilitätsprogrammaktualisierung),
            (2) die im April 2007 von der Eurogruppe verabschiedeten Leitlinien für die Haushaltspolitik,
            (3) die länderspezifischen Empfehlungen für die Haushaltspolitik in den aktualisierten Grundzügen der Wirtschaftspolitik vom Mai 2008 und
            (4) die Bewertung des Berichts über die Umsetzung des nationalen Reformprogramms vom Oktober 2007 durch die Kommission.
            2.1. Bewertung in der Stellungnahme des Rates zur letzten Programmaktualisierung
            In seiner Stellungnahme vom 27. März 2007 fasste der Rat seine Bewertung der Stabilitätsprogrammaktualisierung für den Zeitraum 2006-2010 wie folgt zusammen: „Der Rat ist der Auffassung, dass der Kurs einer beständigen Rückführung des noch immer hohen Schuldenstands ein Beispiel für eine dem Pakt entsprechende Finanzpolitik darstellt. Doch auch wenn das Programm nach einem anfangs nominal ausgeglichenen Haushalt die allmähliche Bildung von Überschüssen (namentlich durch Zinseinsparungen) vorsieht, unterliegt die Erreichung der Haushaltsziele gewissen Risiken. Gleichwohl wird davon ausgegangen, dass das mittelfristige Ziel innerhalb des Programmzeitraums erreicht wird.“
            In Anbetracht dieser Bewertung fordert der Rat Belgien auf, „sicherzustellen, dass das Haushaltsziel 2007 erreicht wird, und die Anpassung in Richtung auf das mittelfristige Ziel anschließend zu beschleunigen, auch indem weniger auf einmalige Maßnahmen gesetzt wird;“ und „angesichts des hohen Schuldenstands und des projizierten Anstiegs der alterungsbedingten Ausgaben verstärkt auf die langfristige Tragfähigkeit der öffentlichen Finanzen hinzuarbeiten, indem zumindest das mittelfristige Ziel erreicht und außerdem Reformen durchgeführt werden.“
            2.2. Leitlinien der Eurogruppe für die Haushaltspolitik vom April 2007
            Um die finanzpolitische Koordinierung im Euroraum zu verbessern, erörterten die Minister der Eurogruppe am 20. April 2007 die haushaltspolitischen Entwicklungen des Jahres 2007 in den Mitgliedstaaten, die Aussichten für die Haushaltspolitik im Jahr 2008 und deren Auswirkungen für den Euroraum.
            Die Minister bekräftigten ihr Festhalten an den soliden finanzpolitischen Grundsätzen des überarbeiteten Stabilitäts- und Wachstumspakts und an den einzelstaatlichen Vorgaben für die Finanzpolitik und verpflichteten sich, i) die unerwartet guten Haushaltsergebnisse im Jahr 2006 zu nutzen, um ehrgeizigere Haushaltsziele anzustreben als in den Stabilitätsprogrammaktualisierungen von Ende 2006, ii) ihre Haushaltspläne 2007 unter Vermeidung von Ausgabenüberschreitungen planmäßig auszuführen und unerwartete Mehreinnahmen für den Abbau des öffentlichen Defizits und des öffentlichen Schuldenstands zu verwenden und iii) die finanzpolitische Planung für 2008 vorsichtig zu gestalten, um die Anpassung an die mittelfristigen Ziele zu beschleunigen bzw. in Mitgliedstaaten, die ihr Ziel bereits erreicht haben, eine Verschärfung makroökonomischer Ungleichgewichte zu vermeiden Die Stellungnahme ist abrufbar unter: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf .[2]
            Die Stellungnahme ist abrufbar unter:
            www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            2.3. Länderspezifische Empfehlungen für die Haushaltspolitik in den aktualisierten Grundzügen der Wirtschaftspolitik vom Mai 2008
            Am 14. Mai 2008 nahm der Rat eine Empfehlung zu den im Jahr 2008 aktualisierten Grundzügen der Wirtschaftspolitik der Mitgliedstaaten und der Gemeinschaft und zur Umsetzung der Beschäftigungspolitik der Mitgliedstaaten an ABl. L 139 vom 29.5.2008, S. 59. . Im Bereich der Haushaltspolitik wurde Belgien eine „Intensivierung der Haushaltskonsolidierung“ empfohlen sowie die „vollständige Umsetzung der Strategie zur Sicherung der langfristigen Tragfähigkeit der öffentlichen Finanzen, einschließlich Ausgabendrosselung, Haushaltsüberschüsse und kontinuierlicher Abbau der Staatsverschuldung“. Den Mitgliedstaaten des Euroraums wurde Folgendes nahegelegt: „Fortführung der Haushaltskonsolidierung entsprechend den jeweiligen mittelfristigen Zielen gemäß dem Stabilitäts- und Wachstumspakt, wobei als Eckpunkt eine jährliche strukturelle Anpassung von mindestens 0,5 % des BIP gilt,“ sowie „Verbesserung der Qualität der öffentlichen Finanzen durch Überprüfung der öffentlichen Ausgaben und der Steuerpolitik sowie durch Modernisierung der öffentlichen Verwaltung zwecks Steigerung von Produktivität und Innovation als Beitrag zu Wirtschaftswachstum, Beschäftigung und finanzieller Tragfähigkeit.“[3]
            ABl. L 139 vom 29.5.2008, S. 59.
            2.4. Bewertung des Berichts über die Umsetzung des nationalen Reformprogramms vom Oktober 2007 durch die Kommission
            Am 11. Dezember 2007 nahm die Kommission ihren Strategiebericht zur erneuerten Lissabon-Strategie für Wachstum und Beschäftigung an Mitteilung der Kommission an den Europäischen Rat „Strategiebericht über die Umsetzung der erneuerten Lissabon-Strategie für Wachstum und Beschäftigung: Eintritt in den neuen Programmzyklus (2008-2010)” vom 11.12.2007, KOM(2007) 803. , in dem auch der im Oktober 2007 übermittelte Bericht über die Umsetzung des nationalen Reformprogramms Belgiens bewertet wird. Diese Bewertung kann wie folgt zusammengefasst werden:[4]
            Mitteilung der Kommission an den Europäischen Rat „Strategiebericht über die Umsetzung der erneuerten Lissabon-Strategie für Wachstum und Beschäftigung: Eintritt in den neuen Programmzyklus (2008-2010)” vom 11.12.2007, KOM(2007) 803.
            Im nationalen Reformprogramm Belgiens werden im Hinblick auf Wachstum und Beschäftigung folgende Prioritäten genannt: Tragfähigkeit der öffentlichen Finanzen, Reduzierung der Lohnkosten, Schaffung eines dynamischeren Arbeitsmarktes, Förderung der Wirtschaft durch Investitionen und Reformen, Stärkung der sozialen Sicherheit und der Synergien zwischen Umweltschutz und Wachstum. Die Bewertung durch die Kommission hat ergeben, dass Belgien bei der Umsetzung seines nationalen Reformprogramms im Zeitraum 2005-2007 trotz des etwas geringeren Reformtempos gute Fortschritte erzielt hat.
            Angesichts der festgestellten Stärken und Schwächen und der nachgewiesenen bisherigen Fortschritte empfahl die Kommission, Belgien zu empfehlen, den Herausforderungen in folgenden Bereichen höchste Priorität einzuräumen: hohe Steuerbelastung des Faktors Arbeit, Haushaltskonsolidierung und Arbeitsmarktentwicklung.
            Darüber hinaus sollte Belgien folgende Schwerpunkte setzen: langfristige Tragfähigkeit der öffentlichen Finanzen, Wettbewerb auf dem Gas- und dem Strommarkt, FuE und Innovation und Beschäftigungsquote bei älteren Arbeitnehmern und benachteiligten Gruppen.
            Auf der Grundlage des Strategieberichts der Kommission verabschiedete der Rat am 14. Mai 2008 Empfehlungen zu den 2008 aktualisierten Grundzügen der Wirtschaftspolitik der Mitgliedstaaten, einschließlich Belgiens.
            Kasten: Wichtigste Punkte der BewertungGemäß Artikel 5 Absatz 1 (Stabilitätsprogramme) bzw. Artikel 9 Absatz 1 (Konvergenzprogramme) der Verordnung (EG) Nr. 1466/97 des Rates wird bewertet,ob die ökonomischen Annahmen, auf denen das Programm beruht, plausibel sind,welches mittelfristige Haushaltsziel der betreffende Mitgliedstaat anstrebt und ob der Anpassungspfad in Richtung auf dieses Ziel angemessen ist,ob die laufenden und/oder geplanten Maßnahmen zur Einhaltung dieses Anpassungspfads ausreichen, um das mittelfristige Ziel über den Konjunkturzyklus hinweg zu erreichen,bei der Beurteilung des Anpassungspfads in Richtung auf das mittelfristige Haushaltsziel: ob in Zeiten günstiger Konjunktur stärkere Anpassungsanstrengungen unternommen werden, während die Anstrengungen in Zeiten ungünstiger Konjunktur geringer ausfallen können, und bei Mitgliedstaaten des Eurogebiets und des WKM II, ob der betreffende Mitgliedstaat die zum Erreichen seines mittelfristigen Haushaltsziels erforderliche jährliche Verbesserung seines konjunkturbereinigten Saldos ohne Anrechnung einmaliger und sonstiger befristeter Maßnahmen unter Zugrundelegung eines Richtwerts von 0,5 % des BIP verfolgt,bei der Festlegung des Anpassungspfads zur Erreichung des mittelfristigen Haushaltsziels für Länder, die dieses Ziel noch nicht erreicht haben, und wenn Ländern, die es bereits erreicht haben, (unter der Voraussetzung, dass eine angemessene Sicherheitsmarge bei dem Referenzwert von 3 % des BIP für das Defizit beibehalten und erwartet wird, dass die Haushaltslage im Programmzeitraum voraussichtlich wieder zum mittelfristigen Haushaltsziel zurückkehrt) eine befristete Abweichung von diesem Ziel eingeräumt wird: die Durchführung größerer Strukturreformen, die (auch durch Steigerung des Potenzialwachstums) direkte langfristige Kosteneinsparungseffekte und mithin nachprüfbare Auswirkungen auf die langfristige Tragfähigkeit der öffentlichen Finanzen haben; besondere Aufmerksamkeit gilt den Rentenreformen, durch die ein Mehrsäulensystem mit einer gesetzlichen, vollständig kapitalgedeckten Säule eingeführt wird,ob die Wirtschaftspolitik des betreffenden Mitgliedstaats mit den Grundzügen der Wirtschaftspolitik vereinbar ist.Die Plausibilität der makroökonomischen Annahmen des Programms wird anhand der Frühjahrsprognose 2008 der Kommissionsdienststellen beurteilt, wobei ebenfalls die gemeinsame Methodik zur Schätzung des Produktionspotenzials und der konjunkturbereinigten Haushaltssalden zum Einsatz kommt.Bewertet werden ferner:die Entwicklung der Schuldenquote und die Aussichten für die langfristige Tragfähigkeit der öffentlichen Finanzen, die nach dem Bericht des Rates vom 20. März 2005 über die „Verbesserung der Umsetzung des Stabilitäts- und Wachstumspakts” „bei der haushaltspolitischen Überwachung […] ausreichende Beachtung” finden sollten. Die Vorgehensweise bei der Bewertung der langfristigen Tragfähigkeit wird in einer Mitteilung der Kommission vom 12. Oktober 2006 Mitteilung der Kommission an den Rat und das Europäische Parlament „Die langfristige Tragfähigkeit der öffentlichen Finanzen in der EU“, KOM (2006) 574 endg. vom 12.10.2006, und Europäische Kommission, Generaldirektion Wirtschaft und Finanzen (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy No. 4/2006.  erläutert;Mitteilung der Kommission an den Rat und das Europäische Parlament „Die langfristige Tragfähigkeit der öffentlichen Finanzen in der EU“, KOM (2006) 574 endg. vom 12.10.2006, und Europäische Kommission, Generaldirektion Wirtschaft und Finanzen (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy No. 4/2006.der Grad der Übereinstimmung mit dem nationalen Reformprogramm, das der betreffende Mitgliedstaat im Rahmen der Lissabon-Strategie für Wachstum und Beschäftigung vorgelegt hat, und mit dem Umsetzungsbericht vom Oktober 2007. In seinem Eingangsvermerk an den Europäischen Rat vom 7. Juni 2005 zu den Grundzügen der Wirtschaftspolitik 2005-2008 erklärte der Rat „Wirtschaft und Finanzen“, dass die nationalen Reformprogramme mit den Stabilitäts- und Konvergenzprogrammen in Einklang stehen sollten;die Einhaltung des Verhaltenskodex „Spezifikationen für die Umsetzung des Stabilitäts- und Wachstumspakts sowie Leitlinien zu Inhalt und Form der Stabilitäts- und Konvergenzprogramme“, am 11. Oktober 2005 vom Rat „Wirtschaft und Finanzen“ gebilligt. , der unter anderem eine einheitliche Gliederung und einheitliche Datentabellen für die Stabilitäts- und Konvergenzprogramme vorschreibt.„Spezifikationen für die Umsetzung des Stabilitäts- und Wachstumspakts sowie Leitlinien zu Inhalt und Form der Stabilitäts- und Konvergenzprogramme“, am 11. Oktober 2005 vom Rat „Wirtschaft und Finanzen“ gebilligt.|
            Empfehlung für eine
            STELLUNGNAHME DES RATES
            zum aktualisierten Stabilitätsprogramm Belgiens für 2007-2011
            DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
            gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft,
            gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1466/97 des Rates vom 7. Juli 1997 über den Ausbau der haushaltspolitischen Überwachung und der Überwachung und Koordinierung der Wirtschaftspolitiken ABl. L 209 vom 2.8.1997, S. 1. Geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1055/2005 (ABl. L 174 vom 7.7.2005, S. 1). Die Dokumente, auf die in diesem Text verwiesen wird, finden sich auf folgender Website: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/fiscal_policy528_de.htm. , insbesondere auf Artikel 5 Absatz 3,[7]
            ABl. L 209 vom 2.8.1997, S. 1. Geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1055/2005 (ABl. L 174 vom 7.7.2005, S. 1). Die Dokumente, auf die in diesem Text verwiesen wird, finden sich auf folgender Website:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/fiscal_policy528_de.htm.
            auf Empfehlung der Kommission,
            nach Anhörung des Wirtschafts- und Finanzausschusses -
            GIBT FOLGENDE STELLUNGNAHME AB:
            (1) Am [8. Juli 2008] prüfte der Rat das aktualisierte Stabilitätsprogramm Belgiens für den Zeitraum 2007 bis 2011 Die Aktualisierung wurde unterbreitet, sobald es eine Regierung mit vollständigen Befugnissen gab, d.h. deutlich nach der im Verhaltenskodex festgelegten Frist 1. Dezember. .[8]
            Die Aktualisierung wurde unterbreitet, sobald es eine Regierung mit vollständigen Befugnissen gab, d.h. deutlich nach der im Verhaltenskodex festgelegten Frist 1. Dezember.
            (2) Das reale BIP ist in den vergangenen zehn Jahren um durchschnittlich rund 2¼ % gewachsen und lag damit leicht über der durchschnittlichen Wachstumsrate des Euroraums. Das relativ hohe BIP-Wachstum führte zu einem Rückgang der Arbeitslosenquote, während die Beschäftigungsquote (insbesondere bei jüngeren und älteren Arbeitnehmern) und die Anzahl der geleisteten Arbeitsstunden aufgrund der hohen Abgabenbelastung des Faktors Arbeit, des wenig flexiblen Arbeitsmarkts, der niedrigen Anforderungen an die Arbeitssuche und des niedrigen effektiven Renteneintrittsalters niedrig blieben. Seit dem Jahr 2000 gelang es (außer im Jahr 2005), einen mehr oder weniger ausgeglichener Haushalt zu erreichen, und die Schuldenquote, die von 1993 bis zum Jahr 2000 bereits von 134 % des BIP auf 108 % des BIP gefallen war, setzte diesen eindrucksvollen Trend fort und liegt nunmehr unter 85 % des BIP. Eine Steigerung der Beschäftigungsquote würde im Zusammenspiel mit ehrgeizigen Haushaltspositionen zur langfristigen Tragfähigkeit der öffentlichen Finanzen beitragen.
            (3) Nach dem makroökonomischen Ausgangsszenario des Programms soll das reale BIP Wachstum von 2,8 % im Jahr 2007 auf 1,9 % im Jahr 2008 fallen und sich in den folgenden Jahren bei etwa 2 % stabilisieren. Angesichts der Tatsache, dass seit Abgabe der Programmprognosen eine Verschlechterung des internationalen Umfelds eingetreten ist und die Inflation angezogen hat, scheint das Szenario für die Jahre 2008 und 2009 nach aktuellem Kenntnisstand In die Bewertung fließen insbesondere die Frühjahrsprognose 2008 der Kommissionsdienststellen und die Bewertung des Berichts über die Umsetzung des nationalen Reformprogramms vom Oktober 2007 durch die Kommission ein.  auf günstigen Wachstumsannahmen zu beruhen. Die Wachstumsannahmen für den Zeitraum 2010-2011 sind weitgehend plausibel. Laut Programmaktualisierung soll die Inflation im Jahr 2008 auf 3,0 % ansteigen, um sich dann im Zeitraum 2009-2011 auf 1¾ % zu verlangsamen. Die Inflationsprognosen des Programms für 2008-2009 scheinen angesichts des in den vergangenen Monaten festgestellten signifikanten Anstiegs der Rohstoffpreise und der Preise für verarbeitete Nahrungsmittel eher niedrig. Da das BIP-Wachstum während des gesamten Programmzeitraums unter seinem Potenzial bleiben wird, erscheint auch das in der Programmaktualisierung projizierte Beschäftigungswachstum von etwa 1 % pro Jahr relativ hoch. Während für das Jahr 2008 von einem eher niedrigen Lohnwachstum ausgegangen wird, erscheinen die Zahlen für die Folgejahre – insbesondere angesichts der projizierten niedrigen Inflationsrate – eher hoch (3¼ - 3½ %).[9]
            In die Bewertung fließen insbesondere die Frühjahrsprognose 2008 der Kommissionsdienststellen und die Bewertung des Berichts über die Umsetzung des nationalen Reformprogramms vom Oktober 2007 durch die Kommission ein.
            (4) Für 2007 nennt das Programm ein gesamtstaatliches Defizit von  0,2 % des BIP,  während in der Programmaktualisierung vom Vorjahr noch ein Überschuss  von 0,3 % des BIP angesetzt worden war. Grund für das schlechtere Ergebnis im Jahr 2007 ist der über der Planung liegende Ausgabenanstieg, der durch den leichten positiven Basiseffekt des unerwartet guten Ergebnisses 2006 und die positive Überraschung beim Einnahmenwachstum nur teilweise ausgeglichen wurde. Die unerwartet hohen Ausgaben reflektierten insbesondere die starke Zunahme der Subventionen, die in Form von Dienstleistungsschecks an die Unternehmen gezahlt wurden, sowie die unerwartet schwachen Auswirkungen einmaliger Maßnahmen. Die Mehreinnahmen resultierten hauptsächlich aus den unerwartet hohen Sozialbeiträgen und kamen zustande, obwohl eine Reihe geplanter einmaliger Maßnahmen zur Erhöhung der Einnahmen nicht durchgeführt wurden. Somit entsprach der Haushaltsvollzug 2007 nicht vollständig der Aufforderung aus der Stellungnahme des Rates vom 27. März 2007 zur letzten Aktualisierung des Stabilitätsprogramms ABl. C 89 vom 24.4.2007, S. 2.  und auch nicht den Leitlinien der Eurogruppe für die Haushaltspolitik vom April 2007, da die unerwarteten Mehreinnahmen zur Deckung unplanmäßiger Ausgaben eingesetzt wurden. [10]
            ABl. C 89 vom 24.4.2007, S. 2.
            (5) Hauptziel der im Programm dargelegten mittelfristigen Haushaltsstrategie ist die kontinuierliche Senkung der noch immer hohen Schuldenquote von rund 85 % des BIP im Jahr 2007 auf etwa 71 % des BIP im Jahr 2011 durch allmähliche Bildung von Haushaltsüberschüssen (die von einem ausgeglichenen Haushalt im Jahr 2008 auf 1 % des BIP 2011 anwachsen sollen). Der Primärüberschuss, der sich seit 2001 parallel zu den Fortschritten beim Schuldenabbau von 7,0 % auf 3,7 % des BIP im Jahr 2007 verringert hat, soll bis 2011 auf 4,4 % des BIP ansteigen. Infolge des unerwartet schlechten Ergebnisses 2007 sind die Haushaltsziele (sowohl in nominaler als auch struktureller Betrachtung) für den gesamten Programmzeitraum weniger ehrgeizig als in der letzten Programmfortschreibung. Der nach der gemeinsamen Methodik berechnete strukturelle Saldo soll sich von einem Defizit von ¼ % des BIP 2007 bis 2011 in einen Überschuss von beinahe 1½ % des BIP verwandeln. Im Vergleich zur letzten Aktualisierung des Stabilitätsprogramms wird die Erreichung des mittelfristigen Ziels – und somit eines strukturellen Überschusses (d.h. konjunkturbereinigten Saldos ohne Anrechnung einmaliger und sonstiger befristeter Maßnahmen) von 0,5 % des BIP – um ein Jahr auf 2009 verschoben. Die Anpassung erfolgt sowohl ausgaben- als auch einnahmenseitig. Die geplante Ausgabensenkung um nominal 0,7 Prozentpunkte des BIP stützt sich hauptsächlich auf Zinseinsparungen infolge des projizierten Rückgangs der Schuldenquote. Der Einnahmenzuwachs beläuft sich auf 0,5 % des BIP und resultiert aus dem erwarteten Wachstum der Steuerbasis. Im Gegensatz zur letzten Aktualisierung sieht das Programm für die Zeit nach 2008 ausdrücklich keine weiteren einmaligen Maßnahmen vor.
            (6) Die Haushaltsergebnisse könnten hinter den Projektionen des Programms zurückbleiben. Insbesondere in den Jahren 2008 und 2009 besteht das Risiko, dass die makroökonomischen Rahmenbedingungen sich schlechter darstellen als im Programm projiziert. Auch die günstigen Annahmen hinsichtlich des Beschäftigungs-, Lohn- und Konsumwachstums könnten zu etwas optimistischen Steuerprognosen geführt haben. Die erwartete Steuerelastizität erscheint für das Jahr 2008 insgesamt recht optimistisch. Hinsichtlich der Primärausgaben sind in dem Programm keine Maßnahmen beschrieben, die die geplante Anpassung vor dem Hintergrund der steigenden alterungsbedingten Ausgaben und der relativ starken projizierten Lohnerhöhungen gewährleisten könnten. Außerdem ist die Zusammensetzung der Anpassung – mit Ausnahme der Zinseinsparungen – stark einnahmenseitig orientiert, so dass die Nachhaltigkeit der Anpassung möglicherweise in Frage gestellt werden muss. Auch wenn der Haushalt während der vergangenen Jahre weitgehend ausgeglichen blieb, wurde doch die Erzielung der angestrebten Haushaltsüberschüsse verschoben. Trotz der günstigen gesamtwirtschaftlichen Rahmenbedingungen des Jahres 2007 konnte das Haushaltsziel nicht erreicht werden, da es nach den Wahlen vom Juni keine Regierung mit vollständigen Befugnissen gab. 2008 scheinen weitere Maßnahmen erforderlich, wenn das Ziel erreicht werden soll. Angesichts der oben genannten Risiken hinsichtlich der gesamtwirtschaftlichen Entwicklung und der vorgenannten Haushaltsziele dürfte sich die Schuldenquote etwas weniger günstig entwickeln als im Programm projiziert, auch wenn der Schuldenabbau konsequent fortgeführt wird.
            (7) Angesichts dieser Risikobewertung könnte sich der im Programm vorgezeichnete haushaltspolitische Kurs als unzureichend erweisen, um das mittelfristige Haushaltsziel programmgemäß bis 2009 zu erreichen. Allerdings ist während des gesamten Programmzeitraums eine ausreichende Sicherheitsmarge vorhanden, um die Defizitmarke von 3 % des BIP bei normalen Konjunkturschwankungen nicht zu überschreiten. Die Annäherung an das im Programm vorgegebene mittelfristige Haushaltsziel sollte im Jahr 2008 beschleunigt werden, indem im Rahmen der geplanten Haushaltskontrolle zusätzliche strukturelle Haushaltsmaßnahmen ergriffen werden, um sicherzustellen, dass das Ziel eines ausgeglichenen Haushalts erfüllt wird. 2009 sollten – insbesondere ausgabenseitige – unterstützende Maßnahmen folgen, um den im Stabilitäts- und Wachstumspakt festgelegten Richtwert einer Verbesserung um 0,5 % des BIP zu schaffen und das mittelfristige Ziel wie vorgesehen zu erreichen. Der Rat stellt ferner fest, dass die Haushaltspläne für 2008 nicht vollständig mit den haushaltspolitischen Leitlinien der Eurogruppe vom April 2007 in Einklang stehen. Allerdings scheint die Schuldenquote – auch wenn sie sich nicht so stark rückläufig entwickeln sollte wie im Programm projiziert – im Programmzeitraum doch in ausreichendem Maße dem Referenzwert anzunähern.
            (8) Für die Tragfähigkeit der öffentlichen Finanzen besteht für Belgien ein mittleres Risiko. Die Bevölkerungsalterung wirkt sich langfristig stärker auf die öffentlichen Haushalte aus als im EU 27-Durchschnitt, was insbesondere darauf zurückzuführen ist, dass die Rentenausgaben im Verhältnis zum BIP in den kommenden Jahrzehnten relativ stark ansteigen werden. Das effektive Renteneintrittsalter ist in Belgien eines der niedrigsten in der gesamten EU und soll durch den Generationenpakt, der das Rentensystem in mehrerer Hinsicht änderte, angehoben werden. Dies ist zwar ein Schritt in die richtige Richtung, aber die nationalen Vorausschätzungen zeigen, dass diese Reform die Tragfähigkeitslücke nicht verringern würde. Die im Programm veranschlagte Haushaltsposition 2007, die etwas schlechter ist als die Ausgangsposition im Vorgängerprogramm, hilft die projizierten langfristigen Auswirkungen der Bevölkerungsalterung auf den Haushalt zu kompensieren, reicht aber nicht aus, um den künftigen Ausgabendruck vollständig aufzufangen. Die Aufrechterhaltung hoher Primärüberschüsse auf mittlere Sicht, die Senkung der Schuldenquote unter den im Vertrag festgelegten Referenzwert und die Umsetzung weiterer Maßnahmen zur Eindämmung des erheblichen Anstiegs der alterungsbedingten Ausgaben würden dazu beitragen, die Risiken für die langfristige Tragfähigkeit der öffentlichen Finanzen zu verringern.
            (9) Das Stabilitätsprogramm scheint bis zu einem gewissen Grade mit dem Bericht über die Umsetzung des nationalen Reformprogramms vom Oktober 2007 übereinzustimmen. Insbesondere wird in beiden Berichten die Sicherung der Tragfähigkeit der öffentlichen Finanzen angesichts der Bevölkerungsalterung als zentrale Herausforderung an die belgische Wirtschaft gesehen. Das Stabilitätsprogramm enthält jedoch weder eine qualitative Bewertung, wie sich die Umsetzung des nationalen Reformprogramms nach dem Bericht vom Oktober 2007 im Rahmen der mittelfristigen finanzpolitischen Strategie insgesamt auswirkt, noch systematische Informationen über die direkten Kosten bzw. Einsparungen, die sich durch die wichtigsten Reformmaßnahmen des nationalen Reformprogramms im Staatshaushalt ergeben. Allerdings scheinen seine Haushaltsprojektionen den finanzpolitischen Konsequenzen der auf der Grundlage des nationalen Reformprogramms bereits ergriffenen Maßnahmen Rechnung zu tragen.
            (10) Die haushaltspolitische Strategie des Programms steht weitgehend mit den in den integrierten Leitlinien enthaltenen länderspezifischen Empfehlungen für die Grundzüge der Wirtschaftspolitik und mit den im Rahmen der Lissabon-Strategie ausgesprochenen haushaltspolitischen Empfehlungen für die Mitgliedstaaten des Euroraums in Einklang.
            (11) Was die im Verhaltenskodex für die Stabilitäts- und Konvergenzprogramme vorgesehenen Daten angeht, so weist das Programm sowohl bei den obligatorischen als auch bei den fakultativen Angaben gewisse Lücken auf Es fehlen insbesondere Daten für die Salden der Sektoren. .[11]
            Es fehlen insbesondere Daten für die Salden der Sektoren.
            Insgesamt lässt sich somit der Schluss ziehen, dass nach der seit 1993 zu beobachtenden, eindrucksvollen Rückführung der Schuldenquote auf 85 % im Jahr 2007 das Programm nach der Verschlechterung der öffentlichen Finanzlage im Jahr 2007 einen schrittweisen Aufbau von Gesamtüberschüssen vorsieht, um dadurch einen anhaltenden und raschen Schuldenabbau zu gewährleisten. Die Haushaltskonsolidierung baut hauptsächlich auf Zinseinsparungen und eine Zunahme des Steueraufkommens, während die Bemühungen um eine Verbesserung der Primärausgaben gering bleiben. Insbesondere aufgrund der relativ günstigen makroökonomischen Annahmen sowie der Tatsache, dass im Programm keine Maßnahmen vorgesehen sind, die zur Erreichung der Ziele erforderlich wären, bestehen gewisse Risiken hinsichtlich der Erfüllung der Haushaltsziele. Die Anpassung an das mittelfristige Haushaltsziel erscheint im Jahr 2008 nicht ausreichend, und wenn keine zusätzlichen Maßnahmen ergriffen werden, erscheint es unwahrscheinlich, dass das Ziel im Jahr 2009 wie geplant erreicht wird.
            Angesichts dieser Bewertung wie auch der haushaltspolitischen Leitlinien der Eurogruppe vom April 2007 wird Belgien aufgefordert,
            i) sicherzustellen, dass durch eine jährliche strukturelle Anpassung im Umfang des Richtwerts von 0,5 % des BIP das Ziel eines ausgeglichenen Haushalts im Jahr 2008 und das mittelfristige Haushaltsziel im Jahr 2009 erreicht wird, und zu diesem Zweck u.a. zusätzliche strukturelle Maßnahmen insbesondere auf der Ausgabenseite zu ergreifen;
            ii) in Anbetracht des nach wie vor hohen Schuldenstands und des projizierten Anstiegs der alterungsbedingten Ausgaben weiterhin auf die langfristige Tragfähigkeit der öffentlichen Finanzen hinzuarbeiten, indem hohe strukturelle Primärüberschüsse erzielt und Reformen durchgeführt werden, die die Beschäftigungsquote und das Potenzialwachstum steigern und die Haushaltskosten verringern.
            Gegenüberstellung zentraler makroökonomischer und budgetärer Projektionen
             | |2006|2007|2008|2009|2010|2011|
            Reales BIP (Veränderung in %)|SP Apr. 2008|2,8|2,7|1,9|2,0|2,0|2,0|
            |KOM Apr. 2008|2,8|2,7|1,7|1,5|k.A.|k.A.|
            |SP Dez.  2006|2,7|2,2|2,1|2,2|2,2|k.A.|
            HVPI-Inflation (%)|SP Apr. 2008|2,3|1,8|3,0|1,7|1,8|1,8|
            |KOM Apr. 2008|2,3|1,8|3,6|2,3|k.A.|k.A.|
            |SP Dez.  2006|2,4|1,9|1,8|1,8|1,9|k.A.|
            Produktionslücke 1  (% des BIP-Potenzials)|SP Apr. 2008|0,1|0,3|-0,1|-0,4|-0,5|-0,8|
            |KOM Apr. 2008 2|0,1|0,3|-0,3|-1,0|k.A.|k.A.|
            |SP Dez.  2006|-0,3|-0,4|-0,4|-0,4|-0,3|k.A.|
            Finanzierungsüberschuss/-defizit gegenüber dem Rest der Welt (% des BIP)|SP Apr. 2008|k.A.|k.A.|k.A.|k.A.|k.A.|k.A.|
            |KOM Apr. 2008|3,4|3,2|2,6|2,4|k.A.|k.A.|
            |SP Dez.  2006|2,0|2,0|2,2|2,4|2,7|k.A.|
            Gesamtstaatlicher Haushaltssaldo (% des BIP)|SP Apr. 2008|0,3|-0,2|0,0|0,3|0,7|1,0|
            |KOM Apr. 2008|0,3|-0,2|-0,4|-0,6|k.A.|k.A.|
            |SP Dez.  2006|0,0|0,3|0,5|0,7|0,9|k.A.|
            Primärsaldo (% des BIP)|SP Apr. 2008|4,3|3,7|3,7|3,8|4,1|4,3|
            |KOM Apr. 2008|4,3|3,7|3,3|2,9|k.A.|k.A.|
            |SP Dez.  2006|4,1|4,2|4,1|4,1|4,2|k.A.|
            Konjunkturbereinigter Saldo 1  (% des BIP)|SP Apr. 2008|0,3|-0,4|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |KOM Apr. 2008|0,3|-0,3|-0,2|-0,1|k.A.|k.A.|
            |SP Dez.  2006|0,2|0,5|0,7|0,9|1,1|k.A.|
            Struktureller Haushaltssaldo 3 (% des BIP)|SP Apr. 2008|-0,4|-0,3|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |KOM Apr. 2008|-0,6|-0,3|-0,2|-0,1|k.A.|k.A.|
            |SP Dez.  2006 4|-0,4|0,1|k.A.|k.A.|k.A.|k.A.|
            Öffentlicher Bruttoschuldenstand (% des BIP)|SP Apr. 2008|88,2|84,9|81,5|78,1|74,7|71,1|
            |KOM Apr. 2008|88,2|84,9|81,9|79,9|k.A.|k.A.|
            |SP Dez.  2006|87,7|83,9|80,4|76,6|72,6|k.A.|
            Erläuterungen :|
            1  Produktionslücken und konjunkturbereinigte Salden nach Neuberechnungen der Kommissionsdienststellen anhand von Programmdaten.|
            2  Ausgehend von einem geschätzten Potenzialwachstum von 2,5 %, 2,5 %, 2,2 % bzw. 2,2 % im Zeitraum 2006-2009.|
            3  Konjunkturbereinigter Saldo ohne Anrechnung einmaliger und sonstiger befristeter Maßnahmen.   Gemäß dem aktuellen Programm haben einmalige und andere befristete Maßnahmen im Jahr 2006 eine defizitverringernde Wirkung von 0,7 % des BIP und im Jahr 2007 eine defiziterhöhende Wirkung von 0,1 % des BIP.   Gemäß der Frühjahrsprognose der Kommissionsdienststellen haben einmalige und andere befristete Maßnahmen im Jahr 2006 eine defizitverringernde Wirkung von 0,9 % des BIP und im Jahr 2007 eine defiziterhöhende Wirkung von 0,1 % des BIP.|
            4  In der Fortschreibung des Stabilitätsprogramms vom Dezember 2006 werden keine Angaben über den Einsatz einmaliger Maßnahmen in den Jahren 2008 bis 2010 gemacht.|
             | | | | | | | |
            Quellen :|
            Stabilitätsprogramm (SP), Frühjahrsprognose 2008 der Kommissionsdienststellen (KOM), Berechnungen der Kommissionsdienststellen.|
            [1] ABl. L 209 vom 2.8.1997, S. 1. Geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1055/2005 (ABl. L 174 vom 7.7.2005, S. 1). Die Dokumente, auf die in diesem Text verwiesen wird, sind abrufbar unter: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/fiscal_policy528_de.htm.
            [2] Die Stellungnahme ist abrufbar unter: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            [3] ABl. L 139 vom 29.5.2008, S. 59.
            [4] Mitteilung der Kommission an den Europäischen Rat „Strategiebericht über die Umsetzung der erneuerten Lissabon-Strategie für Wachstum und Beschäftigung: Eintritt in den neuen Programmzyklus (2008-2010)” vom 11.12.2007, KOM(2007) 803.
            [5] Mitteilung der Kommission an den Rat und das Europäische Parlament „Die langfristige Tragfähigkeit der öffentlichen Finanzen in der EU“, KOM (2006) 574 endg. vom 12.10.2006, und Europäische Kommission, Generaldirektion Wirtschaft und Finanzen (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy No. 4/2006.
            [6] „Spezifikationen für die Umsetzung des Stabilitäts- und Wachstumspakts sowie Leitlinien zu Inhalt und Form der Stabilitäts- und Konvergenzprogramme“, am 11. Oktober 2005 vom Rat „Wirtschaft und Finanzen“ gebilligt.
            [7] ABl. L 209 vom 2.8.1997, S. 1. Geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1055/2005 (ABl. L 174 vom 7.7.2005, S. 1). Die Dokumente, auf die in diesem Text verwiesen wird, finden sich auf folgender Website: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/fiscal_policy528_de.htm.
            [8] Die Aktualisierung wurde unterbreitet, sobald es eine Regierung mit vollständigen Befugnissen gab, d.h. deutlich nach der im Verhaltenskodex festgelegten Frist 1. Dezember.
            [9] In die Bewertung fließen insbesondere die Frühjahrsprognose 2008 der Kommissionsdienststellen und die Bewertung des Berichts über die Umsetzung des nationalen Reformprogramms vom Oktober 2007 durch die Kommission ein.
            [10] ABl. C 89 vom 24.4.2007, S. 2.
            [11] Es fehlen insbesondere Daten für die Salden der Sektoren.
         LV
            (...PICT...)|EIROPAS KOPIENU KOMISIJA|
            Briselē, 11.6.2008
            SEC(2008) 2013 galīgā redakcija

            Ieteikums
            PADOMES ATZINUMS
            par atjaunināto Beļģijas stabilitātes programmu 2007. – 2011. gadam
            (iesniegusi Komisija)
            PASKAIDROJUMA RAKSTS
            1. Vispārējs pamatojums
            Stabilitātes un izaugsmes pakta mērķis ir sakārtotas valsts finanses kā līdzeklis, lai nostiprinātu nosacījumus stabilām cenām un stiprai, stabilai izaugsmei, kas veicina nodarbinātības kāpumu. Ar pakta 2005. gada reformu, atzīstot pakta lietderību fiskālās disciplīnas stiprināšanā, tika meklētas iespējas uzlabot efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgstoši saglabāt valsts finanšu ilgtspējību.
            Padomes Regulā (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.; Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta daļa, paredzēts, ka dalībvalstīm ir jāiesniedz Padomei un Komisijai stabilitātes vai konverģences programmas un to ikgadējie atjauninājumi. Dalībvalstis, kuras jau ir pieņēmušas vienoto valūtu, iesniedz (atjauninātas) stabilitātes programmas, un dalībvalstis, kuras vēl nav to pieņēmušas, iesniedz (atjauninātas) konverģences programmas. Beļģijas pirmā stabilitātes programma tika iesniegta 1998. gada decembrī. Saskaņā ar minēto regulu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu un apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, 1999. gada 15. martā sniedza atzinumu par to. Regulā paredzēts, ka saskaņā ar šo pašu procedūru Komisija novērtē un komiteja pārbauda atjauninātās stabilitātes un konverģences programmas, ko vajadzības gadījumā var pārbaudīt arī Padome.[1]
            OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.; Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami vietnē:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            2. Atjauninātās programmas novērtējuma pamatojums
            Komisija ir pārbaudījusi jaunāko Beļģijas stabilitātes programmas atjauninājumu, kas iesniegts 2008. gada 21. aprīlī, un ir pieņēmusi ieteikumu Padomes atzinumam par to (skat. ierāmēto informāciju par galvenajiem novērtējumā aplūkotajiem jautājumiem).
            Lai radītu priekšstatu par kontekstu, kādā tiek izvērtēta atjauninātās stabilitātes programmas budžeta stratēģija, turpmākajos punktos apkopota šāda informācija:
            (1) visjaunākais valsts stāvokļa novērtējums saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu (kopsavilkums Padomes atzinumam par iepriekšējo stabilitātes programmas atjauninājumu);
            (2) budžeta politikas ievirzes, ko 2007. gada aprīlī ir pieņēmusi Eirogrupa;
            (3) valstu ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes budžeta politikas jomā — atjauninātā 2008. gada maija redakcija;
            (4) Komisijas novērtējums par 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumu.
            2.1. Novērtējums Padomes atzinumā par iepriekšējo programmas atjauninājumu
            2007. gada 27. marta atzinumā Padome apkopoja stabilitātes programmas iepriekšējā atjauninājuma izvērtējumu, aptverot laiku no 2006. gada līdz 2010. gadam: “Padome uzskata, ka joprojām augstā parāda uzkrājuma pastāvīgas samazināšanas stratēģija ir tādas fiskālās politikas piemērs, kas veikta atbilstīgi paktam. Tomēr, lai arī programmā paredzēts pakāpeniski veidot budžeta pārpalikumu (galvenokārt samazinot procentu izdevumus), sākot ar līdzsvarotu budžetu nominālā izteiksmē, budžeta mērķu sasniegšana ir zināmā mērā apdraudēta. Tomēr sagaidāms, ka vidēja termiņa mērķis programmas darbības laikā tiks sasniegts.”
            Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, Padome aicināja Beļģiju “nodrošināt 2007. gada budžeta mērķa izpildi un tad paātrināt korekcijas tempu virzībā uz programmā ietverto VTM, tostarp samazinot vienreizējo pasākumu īpatsvaru" un, “ņemot vērā augsto parādu līmeni un prognozēto ar novecošanu saistīto izdevumu palielinājumu, labāk risināt ar valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību saistītus jautājumus, vismaz sasniedzot VTM, kā arī īstenojot reformas.”
            2.2. Orientējošie norādījumi par budžeta politiku, ko 2007. gada aprīlī pieņēmusi Eirogrupa
            Eirogrupas ministri 2007. gada 20. aprīlī ar mērķi uzlabot fiskālās politikas koordināciju euro zonā apsprieda valstu budžeta tendences 2007. gadā, kā arī provizoriskās politikas prognozes 2008. gadam un to ietekmi uz euro zonu.
            Atkārtoti apliecinot vēlmi ievērot pārskatītā Stabilitātes un izaugsmes pakta stabilas fiskālās politikas principus un valstu noteikumus fiskālajai politikai, ministri apņēmās i) izmantot 2006. gada budžeta rezultātus, kas pārsnieguši gaidītos, lai censtos sasniegt tālejošākus budžeta mērķus, nekā izvirzīti stabilitātes programmu 2006. gada beigu atjauninātajās versijās, ii) īstenot plānoto 2007. budžetu, izvairoties no izdevumu pārsniegšanas un izmantojot neparedzētos papildu ieņēmumus, lai samazinātu valsts budžeta deficītu un valsts parādu, un iii) rūpīgi izstrādāt fiskālās politikas plānus 2008. gadam, lai paātrinātu to dalībvalstu virzību uz VTM sasniegšanu, kuras to vēl nav sasniegušas, un palīdzētu izvairīties no makroekonomikas nelīdzsvarotības kopumā tām dalībvalstīm, kas to ir sasniegušas Viss paziņojums ir atrodams tīmekļa vietnē: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf .[2]
            Viss paziņojums ir atrodams tīmekļa vietnē:
            www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            2.3. Valstu ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes budžeta politikas jomā — atjauninātā 2008. gada maija redakcija
            Padome 2008. gada 14. maijā pieņēma ieteikumu par atjauninātu 2008. gada redakciju dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm un par dalībvalstu nodarbinātības politikas īstenošanu OV L 139, 29.5.2008., 59. lpp. . Budžeta politikas jomā Beļģijai tika ieteikts “pastiprināt fiskālo konsolidāciju”, un tā tika aicināta galveno uzmanību pievērst tam, lai “pilnībā īstenotu stratēģiju ar mērķi nodrošināt valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā, ietverot izdevumu ierobežošanu, budžeta pārpalikumu un nepārtrauktu valsts parāda samazināšanu.” Turklāt visām euro zonas dalībvalstīm tika ieteikts „turpināt veikt budžeta konsolidāciju, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķus saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, tādējādi cenšoties panākt, ka gada strukturālie pielāgojumi ir vismaz 0,5 % no IKP” un „veicot valsts izdevumu un nodokļu līmeņa pārskatu un modernizējot valsts pārvaldi, uzlabot valsts finanšu kvalitāti, lai palielinātu produktivitāti un inovācijas, tādējādi dodot ieguldījumu ekonomiskajā izaugsmē un fiskālajā ilgtspējā”.[3]
            OV L 139, 29.5.2008., 59. lpp.
            2.4. Komisijas novērtējums par 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumu.
            Komisija 2007. gada 11. decembrī pieņēma Stratēģisko ziņojumu par Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības atjaunoto stratēģiju, kurā ietverts novērtējums par Beļģijas valsts reformu programmas 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumu Komisijas paziņojums Eiropadomei „Stratēģiskais ziņojums par Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības atjaunoto stratēģiju: jauna posma uzsākšana (2008.–2010.)”, 11.12.2007., COM(2007)803. , ko var rezumēt šādi.[4]
            Komisijas paziņojums Eiropadomei „Stratēģiskais ziņojums par Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības atjaunoto stratēģiju: jauna posma uzsākšana (2008.–2010.)”, 11.12.2007., COM(2007)803.
            Beļģijas valsts reformu programmā izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai noteiktas šādas galvenās prioritātes: valsts finanšu ilgtspējība; darbaspēka izmaksu samazināšana; dinamiskāka darba tirgus izveidošana; ekonomikas stimulēšana ar ieguldījumu un reformu palīdzību; sociālā nodrošinājuma sistēmas nostiprināšana un sinerģijas stiprināšana starp vides aizsardzību un izaugsmi. Komisijas novērtējumā ir atzīts, ka, neraugoties uz zināmu reformu gaitas palēninājumu 2007. gadā, Beļģija 2005.–2007. gadā ir guvusi labas sekmes valsts reformu programmas īstenošanā.
            Ņemot vērā konstatētās stiprās un vājās puses un sasniegto progresu, Komisija Beļģijai ieteica prioritāti piešķirt problēmām, kas saistītas ar augsto nodokļu slogu strādājošiem, vienlaikus sekmējot fiskālo konsolidāciju un uzlabojot darba tirgus rādītājus.
            Turklāt Beļģijai jāpievērš uzmanība arī valsts finanšu ilgtspējībai ilgtermiņā, konkurencei gāzes un elektroenerģijas tirgos, rezultātiem pētniecības un attīstības, kā arī jauninājumu ieviešanas jomā, un gados vecāku darba ņēmēju un mazāk aizsargātu grupu nodarbinātības līmenim.
            Pamatojoties uz Komisijas stratēģisko ziņojumu, Padome 2008. gada 14. maijā pieņēma ieteikumus par atjauninātu 2008. gada redakciju dalībvalstu, tostarp Beļģijas, ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm.
            Galvenie novērtējumā aplūkotie jautājumiKā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā (stabilitātes programmām) un 9. panta 1. punktā (konverģences programmām), novērtējums attiecas uz šādiem jautājumiem:vai saimnieciskās prognozes programmas pamatā ir reālistiskas;dalībvalsts norādītais vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) un tas, vai korekcijas ir pietiekamas, lai to sasniegtu;vai veiktie un/vai ierosinātie pasākumi, lai piemērotu šīs korekcijas, ir pietiekami, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi attiecīgajā ekonomikas ciklā;izvērtējot korekcijas, kas vērstas uz VTM sasniegšanu — vai korekcijas tiek veiktas ekonomiskā uzplaukuma laikā, vai korekcijas var būt mazākas ekonomikas lejupslīdes laikā un (attiecībā uz euro zonas un VKM II dalībvalstīm) vai dalībvalsts cenšas panākt ikgadēju cikliski koriģētās bilances uzlabojumu (atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) par 0,5 % no IKP, kas ir kritērijs, lai tā sasniegtu savu VTM;nosakot VTM korekcijas (attiecībā uz dalībvalstīm, kas to vēl nav sasniegušas) vai atļaujot īslaicīgu novirzi no VTM (attiecībā uz dalībvalstīm, kuras to jau ir sasniegušas), tādu nozīmīgāko strukturālo reformu īstenošana, kas ilgākā laika posmā ļauj tieši ietaupīt izmaksas (veicinot arī potenciālo pieaugumu) un tādējādi pārbaudāmi ietekmējot valsts finanšu ilglaicīgu ilgtspējību (ar nosacījumu, ka tiek saglabāta atbilstīga drošības rezerve attiecībā uz atsauces vērtību 3 % no IKP un ka programmas periodā atkal ir gaidāma budžeta stāvokļa atbilstība VTM), un ar ko īpašu uzmanību velta pensiju reformām, ar kurām ievieš vairāku līmeņu sistēmu, kas ietver obligātu pilnībā finansētu pensiju līmeni;vai dalībvalstu ekonomikas politikas virzība atbilst ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm.Programmas makroekonomisko pieņēmumu reālistiskumu novērtē, balstoties uz Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognozi, izmantojot arī kopīgi apstiprināto metodoloģiju attiecībā uz iespējamā produkcijas apjoma novērtēšanu un cikliski koriģētām bilancēm.Novērtējot tiek pārbaudīta arīparāda attiecības dinamika un stāvoklis attiecībā uz valsts finanšu ilglaicīgu ilgtspējību, kam saskaņā ar Padomes 2005. gada 20. marta ziņojumu „Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas uzlabošana” budžeta uzraudzībā jāveltī pienācīga vērība. Komisijas 2006. gada 12. oktobra Paziņojumā izklāstīta pieeja ilglaicīgas ilgtspējības novērtēšanai Komisijas Paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam „Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība Eiropas Savienībā”, 12.10.2006., COM(2006) 574 galīgā redakcija, un Eiropas Komisija, Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts, (2006.), „The long-term sustainability of public finances in the European Union”,  European Economy  Nr. 4/2006. ;Komisijas Paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam „Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība Eiropas Savienībā”, 12.10.2006., COM(2006) 574 galīgā redakcija, un Eiropas Komisija, Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts, (2006.), „The long-term sustainability of public finances in the European Union”,  European Economy  Nr. 4/2006.saskanība ar valsts reformu programmu, ko dalībvalstis iesniegušas Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas kontekstā, un ar 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumu; Ekonomikas un finanšu padome (ECOFIN padome) 2005. gada 7. jūnija Pavadvēstulē Eiropadomei par ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm 2005.—2008. gadam paziņoja, ka valsts reformu programmām jāatbilst stabilitātes un konverģences programmām;atbilstība rīcības kodeksam „Specifikācijas par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formu un saturu”, ko atbalstījusi Ekonomikas un finanšu padome 2005. gada 11. oktobrī. , kas cita starpā nosaka kopīgu struktūru un datu tabulas stabilitātes un konverģences programmām.„Specifikācijas par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formu un saturu”, ko atbalstījusi Ekonomikas un finanšu padome 2005. gada 11. oktobrī.|
            Ieteikums
            PADOMES ATZINUMS
            par atjaunināto Beļģijas stabilitātes programmu 2007. – 2011. gadam
            EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
            ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
            ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.;   Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp).   Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.  un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,[7]
            OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.;   Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp).   Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            ņemot vērā Komisijas ieteikumu,
            apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,
            IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.
            (1) Padome [2008. gada 8. jūlijā] izskatīja atjaunināto Beļģijas stabilitātes programmu laikposmam no 2007. gada līdz 2011. gadam Atjauninājums tika iesniegts, tiklīdz bija izveidota pilntiesīga valdība, tātad pēc rīcības kodeksā noteiktā termiņa — 1. decembra. .[8]
            Atjauninājums tika iesniegts, tiklīdz bija izveidota pilntiesīga valdība, tātad pēc rīcības kodeksā noteiktā termiņa — 1. decembra.
            (2) Pēdējo 10 gadu laikā reālā IKP vidējais pieaugums ir bijis 2¼ %, t.i., mazliet virs euro zonas vidējā pieauguma rādītāja. Šā salīdzinoši augstā IKP pieauguma rezultātā ir samazinājies bezdarba līmenis, savukārt (jo īpaši jaunākā un vecākā gadagājuma darba ņēmēju) nodarbinātības līmenis un darba stundu skaits saglabājas zems, atspoguļojot augsto nodokļu slogu darbaspēkam un darba tirgus neelastību, zemās prasības attiecībā uz darba meklēšanu un agrs faktiskais pensionēšanās vecums. Budžeta stāvoklis kopš 2000. gada (izņemot 2005. gadā) ir bijis diezgan līdzsvarots; parāda attiecība, kas bija sarukusi no 134 % no IKP 1993. gadā līdz 108 % no IKP 2000. gadā, turpināja samazināties tikpat iespaidīgos tempos, un tagad tās rādītājs ir 85 % no IKP. Nodarbinātības līmeņa paaugstināšana apvienojumā ar tālejošākiem mērķiem attiecībā uz budžeta stāvokli veicinātu valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā.
            (3) Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums samazināsies no 2,8 % 2007. gadā līdz vidēji 1,9 % 2008. gadā un turpmākajos gados nostabilizēsies aptuveni 2 % līmenī. Ņemot vērā, ka kopš programmā iekļauto prognožu pabeigšanas ir pasliktinājušies ārējie apstākļi un pieaugusi inflācija, šis scenārijs, kas novērtēts, pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju Novērtējumā jo īpaši ņemta vērā Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognoze un Komisijas novērtējums par 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumu. , šķiet balstīts uz labvēlīgiem pieņēmumiem par pieaugumu. Pieņēmumi par pieaugumu 2010. 2011. gadam ir visnotaļ reālistiski. Saskaņā ar atjaunināto programmu sagaidāms, ka inflācija 2008. gadā pieaugs līdz 3,0 %, bet laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam šis pieaugums palēnināsies līdz 1¾ %. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju 2008. 2009. gadā šķiet zemas, ņemot vērā preču un pārstrādātu pārtikas produktu cenu pieaugumu, kas konstatēts pēdējo mēnešu laikā. Turklāt, tā kā IKP pieauguma potenciāls visā programmas laikposmā ir mazs, arī programmas atjauninājumā iekļautās prognozes par nodarbinātības līmeņa pieaugumu aptuveni 1 % gadā šķiet salīdzinoši augstas. Attiecībā uz 2008. gadu programmas prognozes par pieaugumu ir zemas, savukārt turpmākajiem gadiem tās šķiet augstas (3¼ - 3½ %), jo īpaši salīdzinājumā ar prognozēto zemo inflācijas līmeni.[9]
            Novērtējumā jo īpaši ņemta vērā Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognoze un Komisijas novērtējums par 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumu.
            (4) 2007. gadā valsts budžeta deficīts bija 0,2 % no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto budžeta pārpalikuma mērķi — 0,3 % no IKP. Iemesls 2007. gada sliktajiem rezultātiem bija tas, ka izdevumu pieaugums bija lielāks nekā plānotais un to tikai daļēji kompensēja nelielais pozitīvais bāzes efekts, ko radīja negaidīti labie rezultāti 2006. gadā un pārsteidzošais ieņēmumu pieaugums. Ar neplānoti augsto izdevumu apjomu jo īpaši bija saistīts spēcīgais pieaugums subsīdiju apjomā, kuras uzņēmumiem piešķīra saskaņā ar pakalpojumu kuponu shēmu, kā arī vienreizējo pasākumu negaidīti mazā ietekme. Pārsteidzošais ieņēmumu pieaugums, kas radās, neraugoties uz to, ka netika īstenoti vairāki plānotie vienreizējie pasākumi ieņēmumu palielināšanai, bija galvenokārt negaidīti augstā sociālo iemaksu apjoma rezultāts. Tādējādi budžeta izpilde 2007. gadā pilnībā neatbilda ne aicinājumam, ko Padome pauda 2007. gada 27. marta atzinumā par iepriekšējo stabilitātes programmas atjauninājumu OV C 89, 24.4.2007., 2. lpp. , ne Eirogrupas 2007. gada aprīļa budžeta politikas ievirzēm, jo negaidīti lielie papildu ieņēmumi tika izmantoti, lai segtu neplānoti augstos izdevumus.[10]
            OV C 89, 24.4.2007., 2. lpp.
            (5) Programmas vidējā termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir nodrošināt vēl joprojām augstās parāda attiecības nepārtrauktu samazināšanos no 2007. gada rādītāja, kas bija tuvu 85 % no IKP, līdz aptuveni 71 % 2011. gadā, šim nolūkam pakāpeniski veidojot budžeta pārpalikumus, kam jāpieaug no līdzsvarota budžeta stāvokļa 2008. gadā līdz 1 % no IKP 2011. gadā. Saskaņā ar prognozēm primārais pārpalikums, kas paralēli panākumiem parāda samazināšanas jomā kopš 2001. gada ir sarucis no 7,0 % līdz 3,7 % no IKP, pieaugs, 2011. gadā sasniedzot 4,4 % no IKP. Negaidīti slikto 2007. gada rezultātu dēļ budžeta mērķi visā programmas laikposmā (gan nominālā, gan strukturālā izteiksmē) nav tik vērienīgi kā iepriekšējā atjauninājumā noteiktie mērķi. Sagaidāms, ka strukturālā bilance, ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, uzlabosies no deficīta ¼ % apmērā no IKP 2007. gadā līdz pārpalikumam gandrīz 1½ % apmērā no IKP 2011. gadā. Salīdzinājumā ar iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājuma prognozēm paredzams, ka vidēja termiņa mērķis (VTO) — pārpalikums 0,5 % apmērā no IKP strukturālā izteiksmē (t.i., ar cikliskām korekcijām, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) — tiks sasniegts ar viena gada novēlošanos, t.i., 2009. gadā. Korekcija tiek veikta gan izdevumu, gan ieņēmumu daļā. Plānotais izdevumu samazinājums par 0,7 procentu punktiem nominālā izteiksmē ir pamatots galvenokārt ar procentu izdevumu samazināšanos prognozētās parāda attiecības samazināšanās rezultātā. Sagaidāmā nodokļu bāzu pieauguma rezultātā tiek prognozēts ieņēmumu pieaugums 0,5 % apmērā no IKP. Pretstatā iepriekšējam atjauninājumam programmā skaidri paredzēts pēc 2008. gada iztikt bez turpmākiem vienreizējiem pasākumiem.
            (6) Budžeta rezultāti varētu būt sliktāki par programmā paredzētajiem. Pirmkārt, makroekonomikas vide varētu būt daudz sliktāka, nekā prognozēts programmas atjauninājumā, jo īpaši 2008. un 2009. gadā. Iespējams, ka labvēlīgie pieņēmumi par nodarbinātības, algu un patēriņa pieaugumu ir bijuši iemesls pārāk optimistiskajām prognozēm par nodokļu ieņēmumiem. Turklāt pārāk optimistiskas šķiet prognozes par nodokļu vispārējo elastīgumu 2008. gadā. Attiecībā uz primārajiem izdevumiem programmā nav paredzēti pasākumi, lai panāktu plānoto korekciju, ņemot vērā pieaugošās ar novecošanu saistītās izmaksas un prognozētos salīdzinoši lielos algu palielinājumus. Turklāt korekcija lielā mērā ir orientēta uz ieņēmumiem (izņemot procentu izdevumus), un tas, iespējams, mazina korekcijas ilgtspējību. Visbeidzot, lai gan pēdējo gadu laikā budžeta stāvoklis bija kopumā līdzsvarots, plānotā budžeta pārpalikuma mērķa sasniegšana tomēr tika atlikta uz vēlāku laiku. Neraugoties uz labiem makroekonomiskajiem apstākļiem 2007. gadā, budžeta mērķi nebija iespējams sasniegt, jo pēc jūnija federālajām vēlēšanām nebija pilnībā rīcībspējīgas valdības. Šķiet, ka 2008. gadā būs nepieciešami turpmāki pasākumi šā mērķa sasniegšanai. Ņemot vērā minētos makroekonomisko attīstību apdraudošos riskus un budžeta mērķus, šķiet, ka, lai gan parāda samazināšana nepārtraukti turpinās, parāda attiecības attīstība nav tik pozitīva, kā prognozēts programmā.
            (7) Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmas budžeta nostādne var būt nepietiekama, lai nodrošinātu VTM sasniegšanu līdz 2009. gadam, kā paredzēts programmā. Tomēr visā programmas laikposmā tiks nodrošināta pietiekama rezerve, lai ciklisku svārstību rezultātā nepārsniegtu budžeta deficīta robežvērtību 3 % no IKP. Virzība uz programmā paredzēto VTM ir jāpaātrina 2008. gadā, saistībā ar plānoto budžeta kontroli īstenojot papildu strukturālos budžeta pasākumus, lai nodrošinātu līdzsvarota budžeta stāvokļa sasniegšanu. 2009. gadā jāveic turpmāki pasākumi (jo īpaši attiecībā uz izdevumiem), lai panāktu atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam uzlabojuma kritērijam 0,5 % no IKP un sasniegtu VTM, kā paredzēts. Padome arī atzīmē, ka budžeta plāni 2008. gadam nav pilnīgā saskaņā ar Eirogrupas 2007. gada aprīļa budžeta politikas ievirzēm. Lai gan parāda attiecība varētu sarukt mazāk, nekā prognozēts programmā, tomēr šķiet, ka programmas laikposmā tā pietiekamā mērā tuvosies atsauces vērtībai.
            (8) Šķiet, ka Beļģijas valsts finanšu ilgtspējību apdraud vidējs risks. Iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Beļģijā ir lielāka nekā vidēji ES-27 valstīs, un to īpaši ietekmēs pensiju izdevumu kā daļas no IKP salīdzinoši straujā palielināšanās turpmākajās desmitgadēs. Faktiskais pensionēšanās vecums Beļģijā ir viens no mazākajiem ES, un tā palielināšana ir „paaudžu pakta” mērķis; ar šo paktu tika ieviestas vairākas izmaiņas pensiju sistēmā. Lai gan tas ir solis pareizajā virzienā, saskaņā ar valsts prognozēm šī reforma nesamazinātu ilgtspējības atšķirības. Programmā lēstais budžeta stāvoklis 2007. gadā, lai gan mazliet sliktāks nekā stāvoklis iepriekšējās programmas sākumā, var izlīdzināt prognozēto novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu, taču ar to nepietiek, lai pilnībā kompensētu izdevumus palielinošo ietekmi nākotnē. Saglabājot lielu primāro pārpalikumu vidējā termiņā, samazinot parāda attiecību zem Līgumā noteiktās atsauces un īstenojot papildu pasākumus, lai novērstu ar novecošanu saistīto izdevumu ievērojamu pieaugumu, varētu mazināt apdraudējumus valsts finanšu ilgtspējībai.
            (9) Šķiet, ka stabilitātes programma zināmā mērā ir saskaņā ar 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumu par valsts reformu programmu. Valsts finanšu ilgtspējības nodrošināšana, ņemot vērā sabiedrības novecošanos, abos ziņojumos ir norādīta kā galvenā Beļģijas ekonomikas problēma. Tomēr stabilitātes programmā nav ietverts ne kvalitatīvais novērtējums par valsts reformu programmas 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai, ne sistemātiska informācija par budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā. Tomēr šķiet, ka programmas budžeta prognozēs ir ņemta vērā saskaņā ar valsts reformu programmu jau īstenoto darbību ietekme uz valsts finansēm.
            (10) Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst valstu ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs un euro zonas dalībvalstu pamatnostādnēs budžeta politikas jomā, kuras sagatavotas Lisabonas stratēģijas kontekstā.
            (11) Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami dažas nepilnības obligātajos un fakultatīvajos datos Nav sniegti dati par nozaru bilancēm. .[11]
            Nav sniegti dati par nozaru bilancēm.
            Kopumā jāsecina, ka pēc parāda attiecības iespaidīgās samazināšanas kopš 1993. gada, 2007. gadā tai sasniedzot 85 %, un pēc budžeta stāvokļa pasliktināšanās 2007. gadā programmā paredzēts turpināt nepārtraukti un strauji samazināt parāda attiecību, pakāpeniski veidojot budžeta pārpalikumu. Budžeta konsolidācija ir balstīta galvenokārt uz procentu izdevumu samazināšanu un nodokļu ieņēmumu palielināšanu, savukārt centieni palielināt primāros ieņēmumus joprojām ir nelieli. Ņemot vērā samērā labvēlīgos programmas pamatā esošos makroekonomiskos pieņēmumus un to, ka programmā nav norādīti pasākumi, kas šķiet nepieciešami mērķa sasniegšanai, pastāv riski, kas apdraud budžeta mērķu sasniegšanu. Korekcija vidēja termiņa mērķa sasniegšanai 2008. gadā šķiet nepietiekama, un neliekas ticami, ka bez papildu pasākumiem VTM varētu sasniegt 2009. gadā, kā plānots.
            Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu, kā arī Eirogrupas 2007. gada aprīlī pieņemtās fiskālās politikas ievirzes, Beļģija tiek aicināta:
            i) nodrošināt līdzsvarota budžeta mērķa sasniegšanu 2008. gadā un VTM sasniegšanu 2009. gadā, veicot paredzēto korekciju strukturālā izteiksmē 0,5 % apmērā no IKP un tostarp īstenojot papildu strukturālus pasākumus, jo īpaši attiecībā uz izdevumiem.
            ii) ņemot vērā vēl joprojām augsto parāda līmeni un ar iedzīvotāju vecumu saistīto izdevumu prognozēto palielināšanos, turpināt uzlabot valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā, sasniedzot lielu strukturālu primāro pārpalikumu, kā arī īstenojot reformas, lai paaugstinātu nodarbinātības līmeni un potenciālo izaugsmi un samazinātu budžeta izmaksas, kas saistītas ar sabiedrības novecošanos.
            Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums
             | |2006. g.|2007. g.|2008. g.|2009. g.|2010. g.|2011. g.|
            Reālais IKP (izmaiņas %)|SP, 2008. g. apr.|2,8|2,7|1,9|2,0|2,0|2,0|
            |KOM, 2008. g. apr.|2,8|2,7|1,7|1,5|n.p.|n.p.|
            |SP, 2006. g. dec.|2,7|2,2|2,1|2,2|2,2|n.p.|
            SPCI inflācija (%)|SP, 2008. g. apr.|2,3|1,8|3,0|1,7|1,8|1,8|
            |COM, 2008. g. apr.|2,3|1,8|3,6|2,3|n.p.|n.p.|
            |SP, 2006. g. dec.|2,4|1,9|1,8|1,8|1,9|n.p.|
            Ražošanas apjoma starpība 1 (% no potenciālā IKP)|SP, 2008. g. apr.|0,1|0,3|-0,1|-0,4|-0,5|-0,8|
            |COM, 2008. g. apr. 2|0,1|0,3|-0,3|-1,0|n.p.|n.p.|
            |SP, 2006. g. dec.|-0,3|-0,4|-0,4|-0,4|-0,3|n.p.|
            Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar pārējo pasauli (% no IKP)|SP, 2008. g. apr.|n.p.|n.p.|n.p.|n.p.|n.p.|n.p.|
            |COM, 2008. g. apr.|3,4|3,2|2,6|2,4|n.p.|n.p.|
            |SP, 2006. g. dec.|2,0|2,0|2,2|2,4|2,7|n.p.|
            Valsts budžeta bilance (% no IKP)|SP, 2008. g. apr.|0,3|-0,2|0,0|0,3|0,7|1,0|
            |COM, 2008. g. apr.|0,3|-0,2|-0,4|-0,6|n.p.|n.p.|
            |SP, 2006. g. dec.|0,0|0,3|0,5|0,7|0,9|n.p.|
            Primārā bilance (% no IKP)|SP, 2008. g. apr.|4,3|3,7|3,7|3,8|4,1|4,3|
            |COM, 2008. g. apr.|4,3|3,7|3,3|2,9|n.p.|n.p.|
            |SP, 2006. g. dec.|4,1|4,2|4,1|4,1|4,2|n.p.|
            Cikliski koriģētā bilance 1 (% no IKP)|SP, 2008. g. apr.|0,3|-0,4|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |COM, 2008. g. apr.|0,3|-0,3|-0,2|-0,1|n.p.|n.p.|
            |SP, 2006. g. dec.|0,2|0,5|0,7|0,9|1,1|n.p.|
            Strukturālā bilance 3 (% no IKP)|SP, 2008. g. apr.|-0,4|-0,3|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |COM, 2008. g. apr.|-0,6|-0,3|-0,2|-0,1|n.p.|n.p.|
            |SP, 2006. g. dec. 4|-0,4|0,1|n.p.|n.p.|n.p.|n.p.|
            Valsts kopējais parāds (% no IKP)|SP, 2008. g. apr.|88,2|84,9|81,5|78,1|74,7|71,1|
            |COM, 2008. g. apr.|88,2|84,9|81,9|79,9|n.p.|n.p.|
            |SP, 2006. g. dec.|87,7|83,9|80,4|76,6|72,6|n.p.|
            Piezīmes:|
            1  Ražošanas apjoma starpību un cikliski koriģētās bilances saskaņā ar programmām pārrēķina Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās iekļauto informāciju.|
            2  Pamatojoties uz paredzēto izaugsmes potenciālu 2,5 %, 2,5 %, 2,2 % un 2,2 % apmērā attiecīgi laika posmam no 2006. līdz 2009. gadam|
            3  Cikliski koriģēta bilance, bez vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem. Saskaņā ar jaunāko programmu vienreizējie un citi pagaidu pasākumi samazina deficītu par 0,7 % no IKP 2006. gadā un palielina deficītu par 0,1 % no IKP 2007. gadā .  Saskaņā ar jaunāko programmu vienreizējie un citi pagaidu pasākumi samazina deficītu par 0,9% no IKP 2006. gadā un palielina deficītu par 0,1 % no IKP 2007. gadā.|
            4  2006. gada decembra stabilitātes programmas atjauninājumā nebija sniegta informācija par šo vienreizējo pasākumu izmantojumu 2008. līdz 2010. gadā.|
             | | | | | | | |
            Avots:|
            Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2008. gada pavasara ekonomikas prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.|
            [1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.; Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [2] Viss paziņojums ir atrodams tīmekļa vietnē: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            [3] OV L 139, 29.5.2008., 59. lpp.
            [4] Komisijas paziņojums Eiropadomei „Stratēģiskais ziņojums par Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības atjaunoto stratēģiju: jauna posma uzsākšana (2008.–2010.)”, 11.12.2007., COM(2007)803.
            [5] Komisijas Paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam „Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība Eiropas Savienībā”, 12.10.2006., COM(2006) 574 galīgā redakcija, un Eiropas Komisija, Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts, (2006.), „The long-term sustainability of public finances in the European Union”,  European Economy  Nr. 4/2006.
            [6] „Specifikācijas par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formu un saturu”, ko atbalstījusi Ekonomikas un finanšu padome 2005. gada 11. oktobrī.
            [7] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.;   Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp).   Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [8] Atjauninājums tika iesniegts, tiklīdz bija izveidota pilntiesīga valdība, tātad pēc rīcības kodeksā noteiktā termiņa — 1. decembra.
            [9] Novērtējumā jo īpaši ņemta vērā Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognoze un Komisijas novērtējums par 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumu.
            [10] OV C 89, 24.4.2007., 2. lpp.
            [11] Nav sniegti dati par nozaru bilancēm.
         MT
            (...PICT...)|KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ|
            Brussel 11.6.2008
            SEG(2008) 2013 finali

            Rakkomandazzjoni għal
            OPINJONI TAL-KUNSILL
            Dwar il-programm ta' stabbiltà aġġornat tal-Belġju, 2007-2011
            (preżentata mill-Kummissjoni)
            MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI
            1. Sfond ġenerali
            Il-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir huwa msejjes fuq l-għan ta’ finanzi sodi tal-gvern bħala mezz biex jissaħħu l-kundizzjonijiet għall-istabbiltà tal-prezzijiet u għal tkabbir sostenibbli qawwi li jwassal għall-ħolqien ta’ l-impjiegi. Ir-riforma ta' l-2005 tal-Patt għarfet l-utilità tiegħu fl-ankrar tad-dixxiplina fiskali iżda fittxet li ssaħħaħ l-effikaċja u l-bażi ekonomika tiegħu kif ukoll li tħares is-sostenibbiltà tal-finanzi pubbliċi fuq medda twila ta' żmien.
            Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1466/97 dwar it-tisħiħ tas-sorveljanza ta' pożizzjonijiet baġitarji u s-sorveljanza u l-koordinazzjoni ta' linji ta’ politika ekonomiċi ĠU L 209, 2.8.1997, p. 1. Ir-Regolament kif emendat bir-Regolament (KE) Nru 1055/2005 (ĠU L 174, 7.7.2005, p. 1). Id-dokumenti msemmija f’dan it-test jinsabu fi: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , li hu parti mill-Patt ta' Stabbiltà u Tkabbir, jistipula li kull Stat Membru għandu jissottometti, lill-Kunsill u lill-Kummissjoni, programm ta' stabbiltà jew konverġenza u aġġornamenti annwali tiegħu. L-Istati Membri li diġà adottaw il-valuta unika jissottomettu programmi ta' stabbiltà (aġġornati) u l-Istati Membri li għadhom ma adottawhiex jissottomettu programmi ta' konverġenza (aġġornati). L-ewwel programm ta' stabbiltà tal-Belġju tressaq f'Diċembru 1998. Skond ir-Regolament, il-Kunsill esprima opinjoni dwaru fit-15 ta' Marzu 1999 fuq il-bażi ta' rakkomandazzjoni mill-Kummissjoni u wara li kkonsulta lill-Kumitat Ekonomiku u Finanzjarju. B’rigward ta’ programmi ta' stabbiltà u ta' konverġenza aġġornati, ir-regolament jipprevedi li dawn jiġu evalwati mill-Kummissjoni u eżaminati mill-Kumitat u jekk meħtieġ u skond l-istess proċedura stabbilita hawn fuq, il-programmi aġġornati jistgħu jiġu eżaminati mill-Kunsill.[1]
            ĠU L 209, 2.8.1997, p. 1. Ir-Regolament kif emendat bir-Regolament (KE) Nru 1055/2005 (ĠU L 174, 7.7.2005, p. 1). Id-dokumenti msemmija f’dan it-test jinsabu fi:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            2. Sfond għall-evalwazzjoni tal-programm aġġornat
            Il-Kummissjoni eżaminat l-aħħar aġġornament tal-programm ta' stabbiltà tal-Belġju, imressaq fil-21 ta' April 2008, u qiegħda tirrakkomanda opinjoni tal-Kunsill dwaru (ara l-kaxxa bil-punti ewlenin koperti mill-evalwazzjoni).
            Sabiex jiġi stabbilit l-isfond li fuqu għandha ssir l-evalwazzjoni ta' l-istrateġija baġitarja fil-programm ta' stabbiltà aġġornat, il-paragrafi li ġejjin jispjegaw fil-qosor:
            (1) l-aħħar evalwazzjoni tal-qagħda tal-pajjiż fir-rigward tal-fergħa preventiva tal-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir (taqsira ta’ l-opinjoni tal-Kunsill dwar l-aġġornament preċedenti tal-programm ta’ stabbiltà);
            (2) l-orjentazzjonijiet għal-linji ta’ politika baġitarji adottati mill-Eurogroup ta’ April 2007;
            (3) l-aġġornament ta’ Mejju 2008 tal-linji ta’ gwida ġenerali dwar il-politika ekonomika u speċifiċi għall-pajjiż fil-qasam tal-linji politiċi baġitarji;
            (4) l-evalwazzjoni tal-Kummissjoni tar-rapport ta’ implimentazzjoni ta' Ottubru 2007 tal-programm ta' riforma nazzjonali.
            2.1. L-evalwazzjoni fl-opinjoni tal-Kunsill dwar l-aġġornament preċedenti
            Fl-opinjoni tiegħu tas-27 ta’ Marzu 2007, il-Kunsill ġabar fil-qosor l-evalwazzjoni tiegħu ta' l-aġġornament preċedenti tal-programm ta' stabbiltà, li jkopri l-perjodu 2006-2010, kif ġej. “Il-Kunsill iqis li l-istrateġija tat-tnaqqis kontinwu tad-dejn li għadu għoli tipprovdi eżempju ta’ linji ta’ politika fiskali mwettqa f’konformità mal-Patt. Madankollu, filwaqt li l-programm jipprevedi żieda gradwali fil-bilanċ favorevoli (l-aktar permezz ta' nefqa ta’ imgħax aktar baxxa) li tibda minn qagħda bilanċjata f’termini nominali, jeżistu xi riskji għall-kisba tal-miri baġitarji. Minkejja dan, l-għan għal terminu medju ta' żmien huwa mistenni li jintlaħaq tul il-perjodu tal-programm.”
            Fid-dawl ta’ din l-evalwazzjoni, il-Kunsill stieden lill-Belġju biex "jiżgura li l-mira baġitarja għall-2007 tinkiseb u jissaħħaħ il-pass ta’ l-aġġustament lejn l-MTO minn hemm ’il quddiem, inkluż permezz ta’ tnaqqis tar-rikors ta’ miżuri ta’ darba" u "fid-dawl tal-livell għoli tad-dejn u ż-żieda proġettata fin-nefqa relatata ma' l-età, biex jindirizza aħjar is-sostenibbiltà għal terminu twil ta’ żmien tal-finanzi pubbliċi billi għall-anqas jikseb l-MTO kif ukoll billi jimplimenta r-riformi."
            2.2. L-orjentazzjonijiet għall-linji ta’ politika baġitarji adottati mill-Eurogroup f’April 2007
            Fl-20 ta’ April 2007, bil-għan li tittejjeb il-koordinazzjoni ta’ linji ta’ politika fiskali fiż-żona ta’ l-euro, il-ministri ta’ l-Eurogroup iddiskutew l-iżviluppi baġitarji nazzjonali fl-2007 u l-perspettiva politika preliminari għall-2008 u l-implikazzjonijiet tagħhom għaż-żona ta’ l-euro.
            Huma u jaffermaw mill-ġdid il-prinċipji politiċi fiskali sodi tal-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir rivedut u r-regoli fiskali nazzjonali, il-Ministri impenjaw ruħhom li (i) jibnu fuq ir-riżultati baġitarji fl-2006 li kienu aħjar milli mistennija biex jimmiraw lejn miri baġitarji aktar ambizzjużi minn dawk stabbiliti fl-aġġornamenti ta’ tmiem l-2006 tal-programmi ta’ stabbiltà; (ii) jimplimentaw il-baġits tagħhom għall-2007 kif ippjanat, jevitaw infiq żejjed, u jużaw dħul żejjed mhux mistenni biex inaqqsu d-defiċit u d-dejn tal-gvern; u (iii) ifasslu bir-reqqa l-pjanijiet tal-politika fiskali għall-2008 biex iħaffu l-aġġustament lejn l-MTO għall-Istati Membri li għadhom ma laħquhx u għal dawk li laħquh biex jevitaw li jżidu l-iżbilanċi makroekonomiċi b'mod ġenerali Id-dikjarazzjoni sħiħa tinsab fuq: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf .[2]
            Id-dikjarazzjoni sħiħa tinsab fuq:
            www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            2.3. L-aġġornament ta’ Mejju 2008 tal-linji ta’ gwida ġenerali dwar il-politika ekonomika u speċifiċi għall-pajjiż fil-qasam tal-linji ta’ politika baġitarji
            Fl-14 ta' Mejju 2008, il-Kunsill adotta rakkomandazzjoni dwar l-aġġornament ta' l-2008 tal-linji ta’ gwida ġenerali dwar il-linji ta’ politika ekonomiċi ta' l-Istati Membri u l-Komunità u dwar l-implimentazzjoni tal-linji ta’ politika ta' l-impjieg ta' l-Istati Membri ĠU L 139, 29.5.2008, p. 59. . Fil-qasam tal-linji ta’ politika baġitarji, il-Belġju ġie rrakkomandat “isaħħaħ il-konsolidazzjoni fiskali” u ġie mħeġġeġ jiffoka fuq “l-implimentazzjoni sħiħa ta' l-istrateġija bil-għan li jiżgura s-sostenibbiltà tal-finanzi pubbliċi għal terminu twil ta’ żmien, inkluż trażżin fl-infiq, bilanċi favorevoli fiskali, u tnaqqis persistenti tad-dejn tal-gvern.” Barra minn hekk, kull Stat Membru taż-żona ta' l-euro ġie rrakkomandat “jibqa' jsegwi l-konsolidazzjoni baġitarja lejn l-għanijiet tagħhom għal terminu medju ta’ żmien skond il-Patt ta' Stabbiltà u Tkabbir, u b'hekk jistinkaw biex jinkiseb aġġustament strutturali annwali ta' mill-inqas 0.5 % tal-PGD bħala limitu” u “jtejjeb il-kwalità tal-finanzi pubbliċi billi jiġu riveduti l-infiq u t-tassazzjoni pubbliċi, u billi tiġi modernizzata l-amministrazzjoni pubblika, bil-ħsieb li jitjiebu l-produttività u l-innovazzjoni, u b'hekk jikkontribwixxu għat-tkabbir ekonomiku, l-impjieg u s-sostenibbiltà fiskali”.[3]
            ĠU L 139, 29.5.2008, p. 59.
            2.4. L-evalwazzjoni tal-Kummissjoni tar-rapport ta’ implimentazzjoni tal-programm ta’ riforma nazzjonali ta’ Ottubru 2007.
            Fil-11 ta’ Diċembru 2007, il-Kummissjoni adottat ir-Rapport Strateġiku tagħha dwar l-istrateġija mġedda ta' Liżbona għat-tkabbir u l-impjiegi, li jinkludi evalwazzjoni tar-rapport ta' implimentazzjoni tal-programm ta' riforma nazzjonali ta' Ottubru 2007 tal-Belġju Komunikazzjoni mill-Kummissjoni lill-Kunsill Ewropew, “Rapport strateġiku dwar l-istrateġija mġedda ta’ Liżbona għat-tkabbir u l-impjiegi: it-tnedija taċ-ċiklu l-ġdid (2008-2010)”, COM(2007) 803, 11.12.2007.  u huwa miġbur fil-qosor kif ġej.[4]
            Komunikazzjoni mill-Kummissjoni lill-Kunsill Ewropew, “Rapport strateġiku dwar l-istrateġija mġedda ta’ Liżbona għat-tkabbir u l-impjiegi: it-tnedija taċ-ċiklu l-ġdid (2008-2010)”, COM(2007) 803, 11.12.2007.
            Il-programm ta’ riforma nazzjonali tal-Belġju jidentifika bħala prijoritajiet ewlenin sabiex jinħolqu t-tkabbir u l-impjiegi: is-sostenibbiltà tal-finanzi pubbliċi; it-tnaqqis ta’ l-ispejjeż tax-xogħol; il-ħolqien ta’ suq tax-xogħol aktar dinamiku; l-istimulu ta’ l-ekonomija permezz ta’ l-investiment u r-riformi; it-tisħiħ tas-sistema tas-sigurtà soċjali; u t-tisħiħ tas-sinerġiji bejn il-ħarsien ta’ l-ambjent u t-tkabbir. L-evalwazzjoni tal-Kummissjoni hija li l-Belġju għamel progress tajjeb fl-implimentazzjoni tal-programm ta' riforma nazzjonali tiegħu tul il-perjodu 2005-2007, minkejja li l-pass tar-riformi waqa' lura fl-2007.
            Fl-isfond tal-punti b’saħħithom u dgħajfa identifikati u l-evidenza dwar il-progress li sar, il-Kummissjoni rrakkomandat li l-Belġju jagħti l-ogħla prijorità lill-isfidi fl-oqsma tal-piż kbir tat-taxxa fuq il-ħaddiema, filwaqt li jsaħħaħ il-konsolidazzjoni fiskali u jtejjeb il-prestazzjoni tas-suq tax-xogħol.
            Barra minn hekk, il-Belġju għandu jiffoka wkoll fuq l-oqsma ta’: is-sostenibbiltà fit-tul tal-finanzi pubbliċi; il-kompetizzjoni fis-suq tal-gass u ta’ l-elettriku; il-prestazzjoni tar-Riċerka u l-Iżvilupp u l-innovazzjoni; u r-rata ta’ l-impjieg għal ħaddiema kbar fl-età u gruppi vulnerabbli.
            Fuq il-bażi r-Rapport Strateġiku tal-Kummissjoni, fl-14 ta' Mejju 2008 il-Kunsill adotta rakkomandazzjonijiet dwar l-aġġornament ta' l-2008 tal-linji ta' gwida ġenerali għal-linji ta' politika ekonomiċi ta' l-Istati Membri, inkluż il-Belġju.
            Kaxxa: Punti ewlenin koperti mill-evalwazzjoniKif meħtieġ mill-Artikolu 5(1) (għal programmi ta' stabbiltà) u l-Artikolu 9(1) (għal programmi ta' konverġenza) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1466/97, l-evalwazzjoni tkopri l-punti li ġejjin:jekk is-suppożizzjonijiet ekonomiċi li fuqhom jissejjes il-programm humiex plawżibbli;l-għan baġitarju għall-perjodu medju (MTO) ippreżentat mill-Istat Membru u jekk il-pjan ta' aġġustament lejh huwiex xieraq;jekk il-miżuri li ttieħdu u/jew ġew proposti biex jirrispettaw il-pjan ta' aġġustament humiex biżżejjed biex jintlaħaq l-MTO matul iċ-ċiklu;fl-evalwazzjoni tal-pjan ta' aġġustament lejn l-MTO, jekk isirx sforz ta' aġġustament akbar fi żminijiet ekonomiċi tajbin, filwaqt li l-isforz jista' jkun aktar limitat fi żminijiet ekonomiċi ħżiena, u, għall-Istati Membri taż-żona ta' l-euro u ta' l-ERM II, jekk l-Istat Membru hux ifittex li jkollu titjib annwali tal-bilanċ aġġustat ċiklikament, nett mill-miżuri ta' darba u miżuri temporanji oħrajn, ta' 0.5 % tal-PGD bħala punt ta' riferiment biex jintlaħaq l-MTO tiegħu;fit-tfassil tal-pjan ta’ aġġustament lejn l-MTO (għall-Istati Membri li għadhom ma laħquhx) jew meta titħalla ssir devjazzjoni temporanja mill-MTO (għall-Istati Membri li laħquh), l-implimentazzjoni ta’ riformi strutturali ewlenin li għandhom effetti diretti ta’ ffrankar ta' spejjeż fit-tul (inkluż biż-żieda fit-tkabbir potenzjali) u għalhekk impatt verifikabbli fuq is-sostenibbiltà fit-tul tal-finanzi pubbliċi (soġġetta għall-kundizzjoni li jinżamm marġni ta’ sikurezza xieraq fir-rigward tal-valur ta’ referenza ta' 3 % tal-PGD u li l-pożizzjoni baġitarja tkun mistennija li terġa’ lura għall-MTO tul il-perjodu tal-programm), b’attenzjoni speċjali għar-riformi tal-pensjoni bl-introduzzjoni ta’ sistema msejsa fuq diversi pilastri li tinkludi pilastru mandatorju ffinanzjat totalment;jekk il-linji ta’ politika ekonomiċi ta' l-Istat Membru humiex konsistenti mal-linji ta’ gwida ġenerali dwar il-politika ekonomika.Il-plawżibbiltà tas-suppożizzjonijiet makroekonomiċi tal-programm tiġi evalwata b’referenza għat-tbassir għar-rebbiegħa 2008 tas-servizzi tal-Kummissjoni, bl-użu wkoll ta’ metodoloġija miftiehma għall-istimi tat-tkabbir potenzjali u l-bilanċi aġġustati ċiklikament.L-evalwazzjoni teżamina wkoll:l-evoluzzjoni tal-proporzjon tad-dejn u l-perspettiva għas-sostenibbiltà fit-tul tal-finanzi pubbliċi, li għandha tingħata “biżżejjed attenzjoni fis-sorveljanza tal-pożizzjonijiet baġitarji” skond ir-rapport tal-Kunsill ta' l-20 ta’ Marzu 2005 dwar “It-titjib fl-implimentazzjoni tal-Patt ta' Stabbiltà u Tkabbir”. Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-12 ta' Ottubru 2006 tistipula l-approċċ għall-evalwazzjoni tas-sostenibbiltà fit-tul Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni lill-Kunsill u lill-Parlament Ewropew, "Is-sostenibbiltà fit-tul tal-finanzi pubbliċi ta' l-UE" - COM(2006) 574, 12.10.2006 - u l-Kummissjoni Ewropea, id-Direttorat Ġenerali għall-Affarijiet Ekonomiċi u Finanzjarji (2006),  The long-term sustainability of public finances in the European Union , European Economy, Nru 4/2006. ;Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni lill-Kunsill u lill-Parlament Ewropew, "Is-sostenibbiltà fit-tul tal-finanzi pubbliċi ta' l-UE" - COM(2006) 574, 12.10.2006 - u l-Kummissjoni Ewropea, id-Direttorat Ġenerali għall-Affarijiet Ekonomiċi u Finanzjarji (2006),  The long-term sustainability of public finances in the European Union , European Economy, Nru 4/2006.il-livell ta' konsistenza mal-programm ta’ riforma nazzjonali, imressaq mill-Istati Membri fil-kuntest ta' l-istrateġija ta' Liżbona għat-tkabbir u l-impjiegi, u r-rapport ta’ implimentazzjoni tiegħu ta’ Ottubru 2007. Fil-kelmtejn ta' qabel tas-7 ta' Ġunju 2005 lill-Kunsill Ewropew dwar il-linji ta’ gwida ġenerali dwar il-politika ekonomika għall-perjodu 2005-2008, il-Kunsill ECOFIN stqarr li l-programmi ta’ riforma nazzjonali għandhom ikunu konsistenti mal-programmi ta' stabbiltà u konverġenza;il-konformità mal-kodiċi tal-kondotta “Speċifikazzjonijiet dwar l-implimentazzjoni tal-Patt ta' Stabbiltà u Tkabbir u l-linji ta’ gwida dwar il-format u l-kontenut ta' programmi ta' stabbiltà u konverġenza”, approvati mill-Kunsill ECOFIN tal-11 ta’ Ottubru 2005. , li  inter alia  jippreskrivi struttura komuni u sensiela ta' skedi tad- data  għall-programmi ta' stabbiltà u konverġenza.“Speċifikazzjonijiet dwar l-implimentazzjoni tal-Patt ta' Stabbiltà u Tkabbir u l-linji ta’ gwida dwar il-format u l-kontenut ta' programmi ta' stabbiltà u konverġenza”, approvati mill-Kunsill ECOFIN tal-11 ta’ Ottubru 2005.|
            Rakkomandazzjoni għal
            OPINJONI TAL-KUNSILL
            Dwar il-programm ta' stabbiltà aġġornat tal-Belġju, 2007-2011
            IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA,
            Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea,
            Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1466/97 tas-7 ta’ Lulju 1997 dwar it-tisħiħ tas-sorveljanza ta' pożizzjonijiet ta' baġit u s-sorveljanza u l-koordinazzjoni ta' linji ta’ politika ekonomiċi ĠU L 209, 2.8.1997, p. 1. Ir-Regolament kif emendat bir-Regolament (KE) Nru 1055/2005 (ĠU L 174, 7.7.2005, p. 1). Id-dokumenti msemmija f'dan it-test jinsabu fuq il-websajt li ġejja: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , u b’mod partikolari l-Artikolu 5(3) tiegħu,[7]
            ĠU L 209, 2.8.1997, p. 1. Ir-Regolament kif emendat bir-Regolament (KE) Nru 1055/2005 (ĠU L 174, 7.7.2005, p. 1). Id-dokumenti msemmija f'dan it-test jinsabu fuq il-websajt li ġejja:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            Wara li kkunsidra r-rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni,
            Wara li kkonsulta lill-Kumitat Ekonomiku u Finanzjarju,
            TA DIN L-OPINJONI:
            (1) Fit-[8 ta' Lulju 2008] il-Kunsill eżamina l-programm ta' stabbiltà aġġornat tal-Belġju, li jkopri l-perjodu mill-2007 sa l-2011 L-aġġornament ġie ppreżentat hekk kif ġie stabbilit gvern b’poter sħiħ, għalhekk wara d-data ta' l-għeluq ta' l-1 ta’ Diċembru stipulata fil-kodiċi tal-kondotta. .[8]
            L-aġġornament ġie ppreżentat hekk kif ġie stabbilit gvern b’poter sħiħ, għalhekk wara d-data ta' l-għeluq ta' l-1 ta’ Diċembru stipulata fil-kodiċi tal-kondotta.
            (2) Tul l-aħħar għaxar snin, il-PGD reali kiber b'medja ta’ madwar 2¼ %, ftit ogħla mir-rata medja tat-tkabbir fiż-żona ta’ l-euro. Dan it-tkabbir tal-PGD relattivament għoli wassal għal tnaqqis fir-rata tal-qagħad, filwaqt li r-rata ta’ l-impjieg (b'mod speċjali għall-ħaddiema żgħar u kbar) u l-għadd ta’ siegħat maħduma baqa’ baxx, li jirrifletti tassazzjoni tax-xogħol għolja u riġiditajiet fis-suq tax-xogħol, rekwiżiti għat-tiftix tax-xogħol baxxi u età għall-irtirar effettiv baxxa. Il-baġit ilu jvarja madwar qagħda bilanċjata sa mill-2000 (għajr fl-2005), u l-proporzjon tad-dejn, li kien waqa’ minn 134 % tal-PGD fl-1993 għal 108 % tal-PGD fl-2000, kompla bit-tnaqqis impressjonanti tiegħu u issa jinsab taħt il-85 % tal-PGD. Rata ta' l-impjieg akbar, flimkien ma' qagħdiet baġitarji ambizzjużi, jikkontribwixxu għal sostenibbiltà tal-finanzi pubbliċi għal terminu twil ta' żmien.
            (3) Ix-xenarju makroekonomiku li huwa l-bażi tal-programm ibassar li t-tkabbir tal-PGD reali se jaqa' minn 2.8 % fl-2007 għal 1.9 % fl-2008 u jitla’ għal madwar 2 % fis-snin ta' wara. Meta evalwat bi tqabbil ma' tagħrif disponibbli attwalment L-evalwazzjoni tqis partikolarment it-tbassir għar-rebbiegħa 2008 tas-servizzi tal-Kummissjoni u l-evalwazzjoni tal-Kummissjoni tar-rapport ta’ implimentazzjoni tal-programm nazzjonali ta' riforma ta' Ottubru 2007. , ix-xenarju għal 2008 u 2009 jidher li huwa msejjes fuq suppożizzjonijiet ta' tkabbir favorevoli meta wieħed iqis l-ambjent estern deterjorat u l-inflazzjoni ogħla minħabba li l-projezzjonijiet inklużi fil-programm ġew finalizzati. Is-suppożizzjonijiet ta’ tkabbir għal 2010-2011 huwa ġeneralment plawsibbli. L-aġġornament tal-programm qed jistenna li l-inflazzjoni togħla għal 3.0 % fl-2008 u tinżel għal 1¾ % matul il-perjodu 2009-2011. Il-projezzjonijiet dwar l-inflazzjoni tal-programm għal 2008-2009 jidher li huma pjuttost baxxi meta titqies iż-żieda sostanzjali fil-prezzijiet tal-materja prima u ta’ ikel ipproċessat fix-xhur li għaddew. Barra minn dan, il-projezzjonijiet għat-tkabbir fl-impjiegi ta’ madwar 1 % fis-sena fl-aġġornament tal-programm jidhru li huma relattivament għolja meta jitqies it-tkabbir taħt il-potenzjal tal-PGD matul il-perjodu tal-programm. Filwaqt li l-projezzjonijiet għat-tkabbir fil-pagi tal-programm huma pjuttost baxxi għal 2008, dawn jidhru li huma għoljin għas-snin ta’ wara (3¼ - 3½ %), b’mod speċjali meta jitqabblu mar-rata ta’ inflazzjoni baxxa mbassra.[9]
            L-evalwazzjoni tqis partikolarment it-tbassir għar-rebbiegħa 2008 tas-servizzi tal-Kummissjoni u l-evalwazzjoni tal-Kummissjoni tar-rapport ta’ implimentazzjoni tal-programm nazzjonali ta' riforma ta' Ottubru 2007.
            (4) Għall-2007, id-defiċit ġenerali tal-gvern kien ta’ 0.2 % tal-PGD, imqabbel ma’ mira ta’ bilanċ favorevoli ta’0.3 % tal-PGD stipulata fl-aġġornament preċedenti tal-programm ta’ stabbiltà. L-għar riżultat fl-2007 inħoloq kawża ta’ tkabbir fin-nefqa ogħla minn dak ippjanat, li nħoloq parzjalment minn effett ta' bażi pożittiv żgħir ta’ riżultat aħjar milli kien mistenni fl-2006 u tkabbir pożittiv fid-dħul li ma kienx mistenni. Nefqa ogħla minn dik ippjanata rriflettiet, b'mod partikolari, żieda b'saħħitha fis-sussidji mogħtija lil kumpaniji taħt l-iskema ta’ kupun ta' servizz u impatt li kien iżgħar minn dak mistenni tal-miżuri ta' darba. Id-dħul mhux mistenni rriżulta l-aktar minn kontribuzzjonijiet soċjali ogħla milli kien mistenni u seħħ minkejja n-nuqqas ta' implimentazzjoni ta' għadd ta' żidiet ta' darba fid-dħul li kienu ppjanati. L-implimentazzjoni baġitarja fl-2007 għalhekk ma kinitx kompletament konformi ma’ l-istedina fl-opinjoni tal-Kunsill tas-27 ta' Marzu 2007 dwar l-aġġornar preċedenti tal-programm ta' stabbiltà ĠU C 89, 24.4.2007, p. 2.  u ma’ l-orjentazzjonijiet għal linji ta’ politika baġitarji ta’ l-Eurogroup ta’ April 2007, minħabba li d-dħul żejjed mhux mistenni ntuża għal nefqa ogħla milli kien ibbaġitjat.[10]
            ĠU C 89, 24.4.2007, p. 2.
            (5) L-għan ewlieni ta' l-istrateġija baġitarja għal terminu medju fil-programm huwa li tiżgura tnaqqis kontinwu tal-proporzjon tad-dejn li, viċin il-85 % tal-PGD fl-2007, għadu għoli, għal madwar 71 % tal-PGD fl-2011, dan permezz ta’ żieda gradwali tal-bilanċi favorevoli baġitarji mhux aġġustati għal 1 % tal-PGD fl-2011. Dan għandu jingħata bidu b'baġit bilanċjat fl-2008. Il-bilanċ favorevoli primarju, li ilu jonqos sa mill-2001 (minn 7.0 % għal 3.7 % tal-PGD fl-2007) parallel għall-progress fit-tnaqqis tad-dejn, huwa mbassar li jiżdied għal 4.4 % tal-PGD sa l-2011. Kawża tar-riżultat għar milli kien mistenni fl-2007, il-miri baġitarji (f'termini nominali u strutturali) huma taħt dawk fl-aġġornament preċedenti tul il-perjodu tal-programm. Il-bilanċ strutturali, maħdum skond il-metodoloġija li dwarha kien hemm ftehim komuni, huwa mistenni li jitjieb minn defiċit ta’ ¼ % tal-PGD fl-2007 għal bilanċ favorevoli ta’ kważi 1½ % tal-PGD fl-2011. Imqabbel ma' dak li ġie previst fl-aġġornament preċedenti tal-programm ta' stabbiltà, il-kisba ta’ l-għan għal terminu medju (MTO) – bilanċ favorevoli ta’ 0.5 % tal-PGD f’termini strutturali (jiġifieri f’termini aġġustati ċiklikament netti ta’ miżuri ta’ darba u oħrajn temporanji) – ġiet diferita b'sena sa l-2009. L-aġġustament iseħħ fuq in-naħa tan-nefqa kif ukoll tad-dħul. It-tnaqqis fin-nefqa ppjanat ta’ 0.7 punt perċentwali tal-PGD f’termini nominali jista’ jiġi attribwit l-aktar għal waqgħa fin-nefqa ta’ imgħax li tirriżulta mit-tnaqqis imbassar fil-proporzjon tad-dejn. Iż-żieda fid-dħul tammonta għal 0.5 % tal-PGD u hjia b’segwitu għat-tkabbir mistenni fil-bażi tat-taxxa. B’kuntrast għall-aġġornament ta’ qablu, il-programm b’mod espliċitu ma jipprevedi l-ebda rikors għal miżuri ta’ darba wara l-2008.
            (6) Ir-riżultati baġitarji setgħu kienu agħar minn dawk imbassra fil-programm. L-ewwelnett, l-ambjent makroekonomiku seta’ kien agħar milli kien imbassar fl-aġġornament tal-programm, speċjalment tul l-2008 u l-2009. B’mod partikolari, is-suppożizzjonijiet favorevoli b’rigward l-ambjent, il-pagi u t-tkabbir fil-konsum setgħu wasslu għal stima għolja wisq tad-dħul mit-taxxi. B’żieda ma’ dan, l-elastiċità ġenerali tat-taxxa mistennija tidher li hija pjuttost għolja fl-2008. B’rigward in-nefqa primarja, il-programm ma jinkludix miżuri li jidhru meħtieġa biex jinkiseb l-aġġustament ippjanat fil-kuntest ta’ spejjeż ogħla relatati max-xjuħija u t-tbassir ta’ żidiet fil-paġi relattivament qawwija. Barra minn hekk, jekk wieħed ma jqisx it-tnaqqis fin-nefqa ta’ l-imgħax, il-kompożizzjoni ta’ l-aġġustament hija mmirata l-aktar fuq in-naħa tad-dħul, u possibilment tnaqqas is-sostenibbiltà ta’ l-aġġustament. Fl-aħħarnett, filwaqt li l-baġit baqa’ b’mod ġenerali bilanċjat tul l-aħħar snin, l-ilħiq tal-bilanċ favorevoli baġitarju mmirat ġie pospost. Minkejja l-kundizzjonijiet makroekonomiċi tajba ta’ l-2007, il-mira baġitarja ma ntlaħqitx fin-nuqqas ta’ gvern b’poter sħiħ wara l-elezzjonijiet ġenerali f’Ġunju. Fl-2008, jidher li huma meħtieġa aktar miżuri sabiex tintlaħaq il-mira. Meta wieħed iqis ir-riskji għar-riżultat makroekonomiku u l-miri baġitarji msemmija hawn fuq, l-iżvilupp tal-proporzjon tad-dejn wisq probabbli jkun xi ftit anqas favorevoli milli mbassar fil-programm, anki jekk id-dejn jibqa' jonqos b'mod konsistenti.
            (7) Fid-dawl ta' din l-evalwazzjoni tar-riskju, il-qagħda baġitarja fil-programm tista’ ma tkunx biżżejjed biex jiġi żgurat li l-MTO jintlaħaq sa l-2009, kif previst fil-programm. Madankollu, marġni ta' sikurezza suffiċjenti kontra l-ksur tal-limitu ta' defiċit ta' 3 % tal-PGD b'varjazzjonijiet ċikliki normali se jkun ipprovdut matul il-perjodu tal-programm. Il-pass ta’ aġġustament lejn l-MTO implikat mill-programm għandu jissaħħaħ fl-2008 permezz ta’ l-implimentazzjoni ta’ miżuri baġitarji strutturali addizzjonali fil-kuntest ta' l-eżerċizzju ta’ kontroll tal-baġit ippjanat sabiex ikun żgurat li l-għan ta' baġit bilanċjat jintlaħaq. Fl-2009, dan għandu jiġi appoġġjat minn miżuri, b'mod partikolari fuq in-naħa tan-nefqa, biex ikun konformi mat-titjib tal-livell massimu ta' 0.5 % tal-PGD speċifikat fil-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir u sabiex l-MTO jintlaħaq kif ippjanat. Il-Kunsill jinnota wkoll li l-pjanijiet baġitarji għall-2008 mhumiex għal kollox konsistenti ma’ l-orjentazzjonijiet għal linji ta’ politika baġitarji ta' l-Eurogroup ta’ April 2007. Anki jekk il-proporzjon tad-dejn jista’ jonqos anqas milli mbassar fil-programm, jidher li qed jonqos b'mod suffiċjenti lejn il-valur ta' referenza tul il-perjodu tal-programm.
            (8) Il-Belġju jidher li jinsab f’qagħda ta' riskju medju fir-rigward tas-sostenibbiltà tal-finanzi pubbliċi. L-impatt baġitarju fit-tul tax-xjuħija huwa ogħla mill-medja ta’ l-UE-27, partikolarment taħt l-influwenza ta' żieda relattivament għolja fl-infiq fuq il-pensjonijiet bħala proporzjon tal-PGD tul id-deċennji li ġejjin. Ir-rata ta’ l-irtirar effettiva fil-Belġju hija waħda fost l-aktar baxxi fl-UE, u l-Patt ta’ Ġenerazzjoni għandu l-għan li jżidha, li wassal għal għadd ta’ bidliet fis-sistema tal-pensjonijiet. Anki jekk dan jirrapreżenta pass fid-direzzjoni t-tajba, il-projezzjonijiet nazzjonali juru li din ir-riforma ma tnaqqasx il-lakuni tas-sostennibbiltà. Il-qagħda baġitarja fl-2007 kif stmata fil-programm, għalkemm ftit aħjar mill-qagħda tal-bidu tal-programm ta' qabel, tikkontribwixxi għat-tpattija ta' l-impatt baġitarju fit-tul imbassar tax-xjuħija tal-popolazzjoni iżda mhix biżżejjed biex tpatti għal kollox għal pressjonijiet ta' nfiq futur. Iż-żamma ta' bilanċi pożittivi primarji għolja fit-terminu medju, it-tnaqqis tal-proporzjon tad-dejn taħt il-valur ta' referenza tat-Trattat u l-implimentazzjoni ta’ aktar miżuri mmirati li jrażżnu ż-żieda sostanzjali fl-infiq marbut ma' l-età għandhom jgħinu biex jitnaqqsu r-riskji għas-sostenibbiltà tal-finanzi pubbliċi.
            (9) Il-programm ta’ stabbiltà jidher li huwa konsistenti parzjalment mar-rapport ta’ implimentazzjoni tal-programm nazzjonali ta’ riforma ta’ Ottubru 2007. B’mod partikolari, iż-żewġ rapporti jqisu s-sostenibbiltà tal-finanzi pubbliċi fid-dawl tax-xjuħija tal-popolazzjoni bħala sfida ewlenija għall-ekonomija Belġjana. Il-programm ta’ stabbiltà madankollu ma fihx evalwazzjoni kwalitattiva ta' l-impatt ġenerali tar-rapport ta' implimentazzjoni tal-programm ta' riforma nazzjonali ta' Ottubru 2007 fi ħdan l-istrateġija fiskali għal terminu medju u wisq anqas tagħrif sistematiku dwar l-ispejjeż baġitarji diretti jew iffrankar tar-riformi ewlenin previsti fil-programm ta' riforma nazzjonali. Min-naħa l-oħra, il-projezzjonijiet baġitarji tal-programm jidhru li qiesu l-implikazzjonijiet tal-finanzi pubbliċi ta' l-azzjonijiet diġà implimentati fuq il-bażi tal-programm ta’ riforma nazzjonali.
            (10) L-istrateġija baġitarja fil-programm hija ġeneralment konsistenti mal-linji ta’ gwida ġenerali ta’ politika ekonomika speċifiċi għall-pajjiż inklużi fil-linji ta’ gwida integrati u l-linji ta’ gwida għall-Istati Membri taż-żona ta' l-euro fil-qasam tal-linji ta’ politika baġitarji maħruġa fil-kuntest ta' l-Istrateġija ta' Liżbona.
            (11) Fir-rigward tar-rekwiżiti ta'  data  speċifikati fil-kodiċi tal-kondotta għall-programmi ta' stabbiltà u konverġenza, il-programm fih xi lakuni fid- data  meħtieġa u dik mhux obbligatorja B’mod partikolari, ma ngħatatx  data  dwar il-bilanċi settorali. .[11]
            B’mod partikolari, ma ngħatatx  data  dwar il-bilanċi settorali.
            Il-konklużjoni ġenerali hija li, wara tnaqqis sinifikanti fil-proporzjon tad-dejn sa mill-1993 għal 85 % fl-2007, il-programm jipprevedi tnaqqis kontinwu u mgħaġġel permezz ta’ żieda gradwali ta’ bilanċi favorevoli mhux aġġustati wara d-deterjorazzjoni baġitarja fl-2007. Il-konsolidazzjoni baġitarja tibni l-aktar fuq tnaqqis fin-nefqa ta’ l-imgħax u żieda fid-dħul mit-taxxi, filwaqt li l-isforzi fuq in-nefqa primarja jibqgħu żgħar. Jeżistu riskji għall-ilħiq tal-miri baġitarji b’mod partikolari fir-rigward tas-suppożizzjonijiet makroekonomiċi ta’ bażi relattivament favorevoli u l-fatt li l-programm ma jispeċifikax miżuri li jidhru meħtieġa biex jintlaħqu l-miri. L-aġġustament għall-MTO fl-2008 ma jidhirx li kien biżżejjed u fin-nuqqas ta' miżuri addizzjonali ma jidhirx li l-MTO se jintlaħaq fl-2009 kif ippjanat.
            Fid-dawl ta' l-evalwazzjoni ta' hawn fuq u wkoll ta' l-orjentazzjonijiet għal-linji ta’ politika fiskali ta’ l-Eurogroup ta' April 2007, il-Belġju huwa mistieden:
            (i) jiżgura li l-għan ta’ baġit bilanċjat jintlaħaq fl-2008 u l-MTO jinkiseb fl-2009 billi jitwettaq l-aġġustament ta’ riferiment f’termini strutturali ta’ 0.5 % tal-PGD, inkluż permezz ta’ l-implimentazzjoni ta’ miżuri strutturali addizzjonali, b’mod partikolari min-naħa tan-nefqa;
            (ii) fid-dawl tal-livell għoli tad-dejn u t-tnaqqis imbassar fin-nefqa relatata ma' l-età, jibqa’ jindirizza s-sostenibbiltà fit-tul tal-finanzi pubbliċi billi jikseb bilanċi favorevoli primarji strutturali għolja kif ukoll billi jimplimenta riformi biex iżid ir-rata ta’ l-impjiegi u t-tkabbir potenzjali u biex inaqqas l-ispiża baġitarja tax-xjuħija.
            Tqabbil tat-tbassir makroekonomiku u baġitarju ewlieni
             | |2006|2007|2008|2009|2010|2011|
            PGD reali (%ºbidla)|PS Aprº2008|2.8|2.7|1.9|2.0|2.0|2.0|
            |COM Apr 2008|2.8|2.7|1.7|1.5|m.a.|m.a.|
            |PS Diċ 2006|2.7|2.2|2.1|2.2|2.2|m.a.|
            Inflazzjoni ta’ l-IAPK (%)|PS Aprº2008|2.3|1.8|3.0|1.7|1.8|1.8|
            |COM Apr 2008|2.3|1.8|3.6|2.3|m.a.|m.a.|
            |PS Diċ 2006|2.4|1.9|1.8|1.8|1.9|m.a.|
            Differenza fil-produzzjoni 1 (%ºtal-PGD potenzjali)|PS Aprº2008|0.1|0.3|-0.1|-0.4|-0.5|-0.8|
            |COM Apr 2008 2|0.1|0.3|-0.3|-1.0|m.a.|m.a.|
            |PS Diċ 2006|-0.3|-0.4|-0.4|-0.4|-0.3|m.a.|
            Self nett fir-rigward tal-bqija tad-dinja (%ºtal-PGD)|PS Aprº2008|m.a.|m.a.|m.a.|m.a.|m.a.|m.a.|
            |COM Apr 2008|3.4|3.2|2.6|2.4|m.a.|m.a.|
            |PS Diċ 2006|2.0|2.0|2.2|2.4|2.7|m.a.|
            Bilanċ ġenerali tal-gvern (%ºtal-PGD)|PS Aprº2008|0.3|-0.2|0.0|0.3|0.7|1.0|
            |COM Apr 2008|0.3|-0.2|-0.4|-0.6|m.a.|m.a.|
            |PS Diċ 2006|0.0|0.3|0.5|0.7|0.9|m.a.|
            Bilanċ primarju (%ºtal-PGD)|PS Aprº2008|4.3|3.7|3.7|3.8|4.1|4.3|
            |COM Apr 2008|4.3|3.7|3.3|2.9|m.a.|m.a.|
            |PS Diċ 2006|4.1|4.2|4.1|4.1|4.2|m.a.|
            Bilanċ aġġustat ċiklikament 1 (%ºtal-PGD)|PS Aprº2008|0.3|-0.4|0.0|0.5|1.0|1.4|
            |COM Apr 2008|0.3|-0.3|-0.2|-0.1|m.a.|m.a.|
            |PS Diċ 2006|0.2|0.5|0.7|0.9|1.1|m.a.|
            Bilanċ strutturali 2 (%ºtal-PGD)|PS Aprº2008|-0.4|-0.3|0.0|0.5|1.0|1.4|
            |COM Apr 2008|-0.6|-0.3|-0.2|-0.1|m.a.|m.a.|
            |PS Diċ 2006 4|-0.4|0.1|m.a.|m.a.|m.a.|m.a.|
            Dejn gross tal-gvern (%ºtal-PGD)|PS Aprº2008|88.2|84.9|81.5|78.1|74.7|71.1|
            |COM Apr 2008|88.2|84.9|81.9|79.9|m.a.|m.a.|
            |PS Diċ 2006|87.7|83.9|80.4|76.6|72.6|m.a.|
            Noti :|
            1  Lakuni fir-riżultati u bilanċi aġġustati ċiklikament mill-programm kif ikkalkulati mid-dipartimenti tal-Kummissjoni fuq il-bażi ta' l-informazzjoni fil-programmi.|
            2  Ibbażat fuq it-tkabbir potenzjali stmat ta' 2.5 %, 2.5 %, 2.2 % u 2.2 % rispettivament fil-perjodu 2006-2009.|
            3  Bilanċ aġġustat ċiklikament li jeskludi miżuri ta’ darba biss u oħrajn temporanji. Skond l-aktar programm reċenti, miżuri ta' darba u oħrajn temporanji jnaqqsu d-defiċit għal 0.7 % tal-PGD fl-2007 u fl-2006 u jżidu d-defiċit għal 0.1 % tal-PGD fl-2007. Skond it-tbassir għar-rebbiegħa tas-servizzi tal-Kummissjoni, miżuri ta' darba u oħrajn temporanji jnaqqsu d-defiċit għal 0.9 % tal-PGD fl-2006 u jżidu d-defiċit għal 0.1 % fl-2007.|
            4  L-aġġornar tal-programm ta' stabbiltà ta’ Diċembru 2006 ma pprovdix tagħrif dwar l-użu ta’ miżuri ta’ darba fis-snin 2008-2010.|
             | | | | | | | |
            Sors :|
            Programm ta’ Stabbiltà (PS); It-tbassir ekonomiku għar-Rebbiegħa 2008 tas-servizzi tal-Kummissjoni (COM); Kalkoli tas-servizzi tal-Kummissjoni|
            [1] ĠU L 209, 2.8.1997, p. 1. Ir-Regolament kif emendat bir-Regolament (KE) Nru 1055/2005 (ĠU L 174, 7.7.2005, p. 1). Id-dokumenti msemmija f’dan it-test jinsabu fi: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [2] Id-dikjarazzjoni sħiħa tinsab fuq: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            [3] ĠU L 139, 29.5.2008, p. 59.
            [4] Komunikazzjoni mill-Kummissjoni lill-Kunsill Ewropew, “Rapport strateġiku dwar l-istrateġija mġedda ta’ Liżbona għat-tkabbir u l-impjiegi: it-tnedija taċ-ċiklu l-ġdid (2008-2010)”, COM(2007) 803, 11.12.2007.
            [5] Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni lill-Kunsill u lill-Parlament Ewropew, "Is-sostenibbiltà fit-tul tal-finanzi pubbliċi ta' l-UE" - COM(2006) 574, 12.10.2006 - u l-Kummissjoni Ewropea, id-Direttorat Ġenerali għall-Affarijiet Ekonomiċi u Finanzjarji (2006),  The long-term sustainability of public finances in the European Union , European Economy, Nru 4/2006.
            [6] “Speċifikazzjonijiet dwar l-implimentazzjoni tal-Patt ta' Stabbiltà u Tkabbir u l-linji ta’ gwida dwar il-format u l-kontenut ta' programmi ta' stabbiltà u konverġenza”, approvati mill-Kunsill ECOFIN tal-11 ta’ Ottubru 2005.
            [7] ĠU L 209, 2.8.1997, p. 1. Ir-Regolament kif emendat bir-Regolament (KE) Nru 1055/2005 (ĠU L 174, 7.7.2005, p. 1). Id-dokumenti msemmija f'dan it-test jinsabu fuq il-websajt li ġejja: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [8] L-aġġornament ġie ppreżentat hekk kif ġie stabbilit gvern b’poter sħiħ, għalhekk wara d-data ta' l-għeluq ta' l-1 ta’ Diċembru stipulata fil-kodiċi tal-kondotta.
            [9] L-evalwazzjoni tqis partikolarment it-tbassir għar-rebbiegħa 2008 tas-servizzi tal-Kummissjoni u l-evalwazzjoni tal-Kummissjoni tar-rapport ta’ implimentazzjoni tal-programm nazzjonali ta' riforma ta' Ottubru 2007.
            [10] ĠU C 89, 24.4.2007, p. 2.
            [11] B’mod partikolari, ma ngħatatx  data  dwar il-bilanċi settorali.
         SK
            (...PICT...)|KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV|
            Brusel, 11.6.2008
            SEK(2008) 2013 v konečnom znení

            Odporúčanie
            STANOVISKO RADY
            k aktualizovanému programu stability Belgicka na obdobie rokov 2007 – 2011
            (predložená Komisiou)
            DÔVODOVÁ SPRÁVA
            1. Všeobecné súvislosti
            Pakt stability a rastu sa zakladá na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme z roku 2005 sa paktu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.
            V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , ktoré je súčasťou Paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie. Členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy. Prvý program stability Belgicka bol predložený v decembri 1998. Rada k nemu 15. marca 1999 v súlade s nariadením predložila stanovisko na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Pokiaľ ide o aktualizované programy stability a konvergenčné programy, v nariadení sa stanovuje, že ich hodnotí Komisia a skúma výbor a v prípade potreby a v súlade s uvedeným postupom môže aktualizované programy skúmať aj Rada.[1]
            Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na stránke:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            2. Súvislosti hodnotenia aktualizovaného programu
            Komisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu programu stability Belgicka predloženú 21. apríla 2008 a odporúča k nej stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení).
            S cieľom vymedziť prostredie, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom programe stability, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o:
            (1) najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti Paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii programu stability);
            (2) smerovaniach rozpočtovej politiky prijatých skupinou Eurogroup v apríli 2007;
            (3) aktualizácii všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti rozpočtovej politiky pre jednotlivé krajiny z mája 2008;
            (4) hodnotení vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2007 vypracovanom Komisiou.
            2.1. Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcej aktualizácii
            Rada vo svojom stanovisku z 27. marca 2007 zhrnula svoje hodnotenie predchádzajúcej aktualizácie programu stability, ktorá sa vzťahuje na roky 2006 – 2010, takto: „Rada sa domnieva, že stratégia ďalšieho znižovania ešte stále vysokého objemu dlhu poskytuje príklad fiškálnej politiky realizovanej v súlade s paktom. Hoci sa však v programe predpokladá, že postupné vytváranie prebytkov (najmä prostredníctvom znižovania úrokových výdavkov) sa začne z vyváženého stavu v nominálnych termínoch, existujú riziká, ktoré ohrozujú dosiahnutie rozpočtových cieľov. Napriek tomu sa však v rámci programového obdobia očakáva dosiahnutie strednodobého cieľa.“
            V zmysle hodnotenia Rada vyzvala Belgicko, aby „zabezpečilo splnenie rozpočtového cieľa na rok 2007 a zvýšilo tempo plnenia strednodobého cieľa vrátane menšej miery využívania jednorazových opatrení“ a aby „vzhľadom na vysoký dlh a predpokladaný nárast výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva lepšie riešilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií minimálne splnením strednodobého cieľa, ako aj realizáciou reforiem.“
            2.2. Smerovania rozpočtovej politiky prijaté skupinou Eurogroup v apríli 2007
            S cieľom zlepšiť koordináciu fiškálnych politík v eurozóne ministri skupiny Eurogroup 20. apríla 2007 prerokovali vývoj vnútroštátnych rozpočtov v roku 2007 a predbežný politický výhľad na rok 2008 a ich vplyv na eurozónu.
            Ministri znovu potvrdili svoj záväzok dodržiavať zásady zdravej fiškálnej politiky revidovaného Paktu stability a rastu a vnútroštátnych fiškálnych pravidiel a zaviazali sa, že i) budú pri presadzovaní ambicióznejších rozpočtových cieľov, ako sú ciele stanovené v aktualizovaných programoch stability z konca roka 2006, vychádzať z neočakávane dobrých rozpočtových výsledkov v roku 2006, ii) rozpočet na rok 2007 budú plniť podľa plánu, pričom sa budú vyhýbať prekročeniu výdavkov a na zníženie štátneho deficitu a dlhu použijú neočakávané výnosy a iii) starostlivo navrhnú plány fiškálnej politiky na rok 2008 s cieľom urýchliť plnenie strednodobého cieľa pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli a zabrániť zvyšovaniu makroekonomickej nerovnováhy tých štátov, ktoré ho už dosiahli Celé vyhlásenie je dostupné na stránke: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf .[2]
            Celé vyhlásenie je dostupné na stránke:
            www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            2.3. Aktualizácia všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti rozpočtovej politiky pre jednotlivé krajiny z mája 2008
            Rada 14. mája 2008 prijala odporúčanie o aktualizácii všeobecných usmernení hospodárskej politiky členských štátov a Spoločenstva na rok 2008 a o vykonávaní politík zamestnanosti členských štátov Ú. v. EÚ L 139, 29.5.2008, s. 59. . V oblasti rozpočtových politík dostalo Belgicko odporúčanie „posilniť fiškálnu konsolidáciu“ a bolo podporené v úsilí zamerať sa na „úplnú implementáciu stratégie, cieľom ktorej je zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií vrátane obmedzenia výdavkov, fiškálnych prebytkov a trvalého znižovania verejného dlhu“. Okrem toho sa všetkým členským štátom eurozóny odporúčalo „naďalej sa usilovať o konsolidáciu rozpočtu a uberať sa smerom k strednodobým cieľom v súlade s Paktom stability a rastu, a teda aby sa snažili dosiahnuť ročnú štrukturálnu úpravu najmenej o 0,5 % HDP ako štandardnú hodnotu“ a „zlepšili kvalitu verejných financií kontrolou verejných výdavkov prostredníctvom prieskumu verejných výdavkov a daní a teda modernizáciou verejnej správy s cieľom podporiť produktivitu a inovácie a prispieť tak k hospodárskemu rastu a fiškálnej udržateľnosti“.[3]
            Ú. v. EÚ L 139, 29.5.2008, s. 59.
            2.4. Hodnotenie vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2007 vypracované Komisiou
            Komisia 11. decembra 2007 prijala strategickú správu o obnovenej Lisabonskej stratégii pre rast a zamestnanosť, ktorá obsahuje hodnotenie vykonávacej správy národného programu reforiem Belgicka z októbra 2007 Oznámenie Komisie Európskej rade s názvom Strategická správa o obnovenej Lisabonskej stratégii pre rast a zamestnanosť: spustenie nového cyklu (2008 – 2010) - KOM(2007)803, 11.12.2007. , a toto hodnotenie možno zhrnúť takto:[4]
            Oznámenie Komisie Európskej rade s názvom Strategická správa o obnovenej Lisabonskej stratégii pre rast a zamestnanosť: spustenie nového cyklu (2008 – 2010) - KOM(2007)803, 11.12.2007.
            V národnom programe reforiem Belgicka sa ako kľúčové priority na dosiahnutie rastu a zamestnanosti vymedzujú: udržateľnosť verejných financií, zníženie mzdových nákladov, vytvorenie dynamickejšieho pracovného trhu, povzbudenie hospodárstva prostredníctvom investícií a reforiem, posilnenie systému sociálneho zabezpečenia a posilnenie synergii medzi ochranou životného prostredia a rastom. Komisia hodnotí, že Belgicko zaznamenalo dobrý pokrok v oblasti realizácie národného programu reforiem v období rokov 2005 - 2007, hoci tempo reforiem sa v roku 2007 spomalilo.
            Na základe určených silných a slabých stránok a dôkazov o dosiahnutom pokroku Komisia odporučila, aby sa Belgicku odporučilo považovať za najväčšiu prioritu výzvy v oblasti vysokého daňového zaťaženia pracovnej sily a zároveň posilniť fiškálnu konsolidáciu a zlepšiť výkonnosť trhu práce.
            Belgicko by sa okrem toho malo zamerať na tieto oblasti: dlhodobá udržateľnosť verejných financií, hospodárska súťaž na trhoch s plynom a elektrinou, výsledky v oblasti vedy a výskumu a inovácií a miera zamestnanosti starších pracovníkov a zraniteľných skupín obyvateľstva.
            Na základe Strategickej správy Komisie prijala Rada 14. mája 2008 odporúčanie pre aktualizáciu hlavných smerovaní pre hospodárske politiky členských štátov pre rok 2008, vrátane Belgicka.
            Tabuľka: Hlavné body hodnotenia
            V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov:
            · či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné;
            · strednodobého rozpočtového cieľa predloženého členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný;
            · či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu;
            · či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období, a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako minimálnej referenčnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa;
            · pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli) sa hodnotí zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom;
            · či sú hospodárske politiky členských štátov v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky.
            Prijateľnosť makroekonomických predpokladov v programe sa hodnotí na základe prognóz útvarov Komisie z jari 2008 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho výstupu a cyklicky upravených sáld.
            V hodnotení sa takisto skúma:
            · vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady Zlepšenie implementácie Paktu stability a rastu z 20. marca 2005. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ - KOM (2006)574, 12.10.2006 - a správa Európskej komisie, Generálneho riaditeľstva pre hospodárstvo a finančné veci (2006) s názvom Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii, European Economy č. 4/2006. ;[5]
            Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ - KOM (2006)574, 12.10.2006 - a správa Európskej komisie, Generálneho riaditeľstva pre hospodárstvo a finančné veci (2006) s názvom Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii, European Economy č. 4/2006.
            · stupeň súladu s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte Lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti a jej vykonávacej správy z októbra 2007. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a s konvergenčnými programami;
            · súlad s kódexom správania Špecifikácie vykonávania Paktu stability a rastu a usmernenia týkajúce sa formátu a obsahu programov stability a konvergenčných programov schválila rada ECOFIN 11. októbra 2005. , v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy.[6]
            Špecifikácie vykonávania Paktu stability a rastu a usmernenia týkajúce sa formátu a obsahu programov stability a konvergenčných programov schválila rada ECOFIN 11. októbra 2005.
            Odporúčanie
            STANOVISKO RADY
            k aktualizovanému programu stability Belgicka na obdobie rokov 2007 – 2011
            RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
            so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
            so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na nasledujúcej internetovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , a najmä na jeho článok 5 ods. 3,[7]
            Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na nasledujúcej internetovej stránke:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            so zreteľom na odporúčanie Komisie,
            po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
            PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:
            (1) Dňa [8. júla 2008] Rada preskúmala aktualizovaný program stability Belgicka na obdobie rokov 2007 - 2011 Aktualizácia bola predložená po ustanovení vlády s plnými právomocami, teda podstatne neskôr ako 1. decembra, čo je termín stanovený v kódexe správania. .[8]
            Aktualizácia bola predložená po ustanovení vlády s plnými právomocami, teda podstatne neskôr ako 1. decembra, čo je termín stanovený v kódexe správania.
            (2) Za posledných 10 rokov narástol reálny HDP priemerne o 2,25 %, teda mierne nad priemernú úroveň rastu v eurozóne. Relatívne vysoký nárast HPD viedol k zníženiu miery nezamestnanosti, hoci miera zamestnanosti (najmä mladších a starších pracovníkov) a počet odpracovaných hodín zostávajú na nízkej úrovni, a to pre vysoké zdaňovanie pracovnej sily a nehybnosť pracovného trhu, nízky dopyt po pracovných miestach a nízky vek odchodu do dôchodku. Rozpočet sa od roku 2000 (okrem roka 2005) pohybuje na vyváženej úrovni a miera dlhu, ktorá sa znížila zo 134 % HDP v roku 1993 na 108 % HDP v roku 2000, sa stále rapídne znižuje a v súčasnosti predstavuje hodnotu nižšiu ako 85 % HDP. Zvýšením miery zamestnanosti, ako aj ambicióznymi rozpočtovými stavmi, sa prispeje k dlhodobej udržateľnosti verejných financií.
            (3) V makroekonomickom scenári, na ktorom program spočíva, sa predpokladá zníženie rastu reálneho HDP z 2,8 % v roku 2007 na 1,9 % v roku 2008 a stabilizácia na úrovni približne 2 % v nasledujúcich rokoch. Od ukončenia prognóz zahrnutých do programu sa na základe hodnotenia podľa aktuálne dostupných informácií V hodnotení sa zohľadňuje najmä prognóza útvarov Komisie z jari 2008 a hodnotenie Komisie týkajúce sa vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2007.  javí, že vzhľadom na zhoršovanie vonkajšieho prostredia a vysokú infláciu vychádza scenár na roky 2008 a 2009 z priaznivých prognóz rastu. Prognózy rastu na obdobie rokov 2010 - 2011 sú všeobecne realizovateľné. V aktualizovanom programe sa očakáva zvýšenie inflácie v roku 2008 na úroveň 3,0 % a jej spomalenie na úroveň 1,75 % v období rokov 2009 - 2011. Vzhľadom na výrazný nárast cien komodít a potravín v posledných mesiacoch sa prognóza inflácie v programe na obdobie rokov 2008 - 2009 sa zdá byť nízka. Okrem toho, vzhľadom na nižší rast HDP počas programového obdobia, ktorý nezodpovedá očakávaniam, sa v aktualizovanom programe prognózy rastu zamestnanosti o približne 1 %  ročne  zdajú byť relatívne vysoké. Zatiaľ čo prognózy programu týkajúce sa rastu miezd sú na rok 2008 nízke, na nasledujúce roky sa javia, najmä v porovnaní s predpokladanou nízkou mierou inflácie, vysoké (3,25 až 3,5 %).[9]
            V hodnotení sa zohľadňuje najmä prognóza útvarov Komisie z jari 2008 a hodnotenie Komisie týkajúce sa vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2007.
            (4) Deficit verejných financií na rok 2007 dosiahol 0,2 % HDP oproti cieľovej hodnote 0,3 % HDP stanovenej v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Najnepriaznivejší obrat v roku 2007 nastal v dôsledku neočakávane vysokého nárastu výdavkov, ktorý len čiastočne vykompenzoval malý neočakávane priaznivý výsledok z roku 2006 a prekvapujúco pozitívny nárast príjmov. Neočakávane vysoké výdavky boli prejavom veľkého nárastu dotácií vyplatených spoločnostiam v rámci systému poukážok na služby a neočakávane nízkeho dosahu jednorazových opatrení. Prekvapivé príjmy pochádzali najmä z nečakane vysokých sociálnych príspevkov a vyskytli sa napriek tomu, že množstvo plánovaných jednorazových opatrení na zvýšenie príjmov sa nerealizovalo. Plnenie rozpočtu v roku 2007 preto nebolo plne v súlade s výzvou stanoviska Rady z 27. marca 2007 o prechádzajúcej aktualizácii programu stability Ú. v. EÚ C 89, 24.4.2007, s. 2.  a so smerovaniami rozpočtových politík skupiny Eurogroup z apríla 2007, keďže nečakané príjmy sa použili na pokrytie nečakane vysokých výdavkov.[10]
            Ú. v. EÚ C 89, 24.4.2007, s. 2.
            (5) Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie programu je zabezpečiť priebežné znižovanie stále vysokej miery dlhu z úrovne blížiacej sa 85 % HDP v roku 2007 na úroveň približne 71 % HDP v roku 2011 prostredníctvom postupného vytvárania hlavných rozpočtových prebytkov na úrovni 1 % HDP v roku 2011, pričom sa začne z vyváženého rozpočtu v roku 2008. Predpokladá sa zvýšenie primárneho prebytku, ktorý od roku 2001 klesá (zo 7,0 % na 3,7 % HDP v roku 2007) rovnomerne so znižovaním dlhu, na 4,4 % HDP do roku 2011. V dôsledku neočakávane nepriaznivého obratu, ktorý nastal v roku 2007, sú rozpočtové ciele (nominálne aj štrukturálne) počas programového obdobia nižšie ako v predchádzajúcej aktualizácii. Očakáva sa, že štrukturálne saldo vypočítané na základe spoločne prijatej metodiky sa zvýši z deficitu 0,25 % HDP v roku 2007 na prebytok takmer 1,5 % HDP v roku 2011. V porovnaní s prognózami z predchádzajúcej aktualizácie programu stability sa dosiahnutie strednodobého cieľa, teda prebytku 0,5 % HDP v štruktúrovaných termínoch (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení), posunie o jeden rok (na rok 2009). Úprava sa uskutoční na strane výdavkov aj príjmov. Zníženie plánovaných výdavkov o 0,7 % HDP v nominálnych termínoch sa dá hlavne pripísať zníženiu úrokových výdavkov, ktoré vyplýva z odhadovaného zníženia miery dlhu. Nárast príjmov dosiahne úroveň 0,5 % HDP a vyplýva z očakávaného rastu daňového základu. Na rozdiel od predchádzajúcej aktualizácie sa v programe výslovne predvída, že sa po roku 2008 nepoužije pomoc jednorazových opatrení.
            (6) Rozpočtový výsledok by mohol byť horší, než sa v programe očakáva. Po prvé, makroekonomické prostredie by mohlo byť horšie, než sa očakáva v aktualizácii programu, najmä v rokoch 2008 a 2009. Najmä priaznivé prognózy týkajúce sa rastu zamestnanosti, miezd a spotreby môžu viesť k preceneniu príjmov z daní. Okrem toho, očakávaná celková daňová pružnosť sa zdá byť v roku 2008 na vysokej úrovni. Čo sa týka primárnych výdavkov, v programe nie sú nezahrnuté opatrenia, ktoré sa javia byť potrebné na dosiahnutie plánovanej úpravy v kontexte zvyšovania nákladov spojených so starnutím obyvateľstva a relatívne silného plánovaného nárastu miezd. Navyše, vylúčením zníženia úrokových výdavkov sa zloženie úpravy prispôsobí najmä strane príjmov, čím sa môže znížiť udržateľnosť úpravy. Nakoniec, belgické orgány majú zmiešané pocity z dosahovania cieľov: hoci bol rozpočet v posledných rokoch celkovo vyvážený, dosiahnutie prebytkov rozpočtu sa odložilo. Napriek dobrým makroekonomickým podmienkam v roku 2007 nebol v dôsledku chýbajúcej vlády s plnými právomocami po federálnych júnových voľbách rozpočtový cieľ dosiahnutý. Ak budú chýbať ďalšie opatrenia, cieľ sa nemusí dosiahnuť ani v roku 2008. Nakoniec, vzhľadom na riziká pre makroekonomický výhľad a vyššie uvedené rozpočtové ciele, bude vývoj dlhu pravdepodobne menej priaznivý, než sa plánovalo v programe, hoci dlh má stále klesajúcu tendenciu.
            (7) V zmysle tohto hodnotenia rizika nemusí byť rozpočtová pozícia v programe dostatočná na zabezpečenie strednodobého cieľa v roku 2009, ako sa plánuje v programe. Zdá sa však, že počas programového obdobia bude poskytnutá dostatočná bezpečnostná rezerva proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných cyklických výkyvoch. Tempo úprav smerom k strednodobým cieľom, ktoré program obsahuje, by sa malo v roku 2008 urýchliť realizovaním ďalších štrukturálnych rozpočtových opatrení v kontexte vykonávania naplánovanej rozpočtovej kontroly s cieľom zabezpečiť splnenie cieľa vyváženého rozpočtu. V roku 2009 by ho mali podporiť opatrenia, najmä na strane výdavkov, aby bol v súlade so zlepšením referenčnej hodnoty 0,5 % HDP určenej v Pakte stability a rastu a aby sa strednodobý cieľ dosiahol podľa plánu. Rada taktiež poznamenáva, že rozpočtové plány na rok 2008 nie sú plne v súlade so smerovaniami rozpočtových politík skupiny Eurogroup z apríla 2007. Hoci sa miera dlhu môže oproti očakávaniam programu znížiť menej, zdá sa, že bude dostatočne klesať smerom k referenčnej hodnote programového obdobia.
            (8) V súvislosti s udržateľnosťou verejných financií sa zdá, že Belgicko je vystavené strednému riziku. Dlhodobý dosah starnutia obyvateľstva na rozpočet je vyšší ako priemer EÚ 27. Ovplyvňuje ho najmä pomerne vysoký nárast výdavkov na dôchodky ako podiel na HDP počas nadchádzajúcich desaťročí. Vek odchodu do dôchodku v Belgicku je jedným z najnižších v EÚ a jeho zvýšenie je cieľom generačného paktu, ktorý priniesol množstvo zmien v dôchodkovom systéme. Hoci znamená krok správnym smerom, národné prognózy ukazujú, že touto reformou sa neznížia nedostatky udržateľnosti. Rozpočtový stav v roku 2007 odhadovaný v programe, aj keď je o niečo horší než počiatočný stav v predchádzajúcom programe, prispieva ku kompenzácii predpokladaného dlhodobého dosahu starnutia obyvateľstva na rozpočet, ale nestačí na úplné pokrytie budúcich nákladov. K zníženiu rizík súvisiacich s udržateľnosťou verejných financií by prispelo udržanie vysokých primárnych prebytkov v strednodobom hľadisku a zníženie miery dlhu pod hranicu referenčnej hodnoty Zmluvy a realizácia ďalších opatrení zameraných na riešenie významného zvýšenia výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva.
            (9) Zdá sa, že program stability je v určitom rozsahu zosúladený s vykonávacou správou národného programu reforiem z októbra 2007. Najmä, v oboch správach sa považuje udržateľnosť verejných financií vzhľadom na starnutie obyvateľstva za kľúčovú výzvu pre belgické hospodárstvo. Program stability však neobsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového dosahu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2007 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie ani systematické údaje o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách hlavných reforiem plánovaných v rámci národných programov reforiem. Na druhej strane sa zdá, že v rozpočtových prognózach programu sa zohľadňujú vplyvy už realizovaných opatrení na verejné financie na základe národných programov reforiem.
            (10) Rozpočtová stratégia v programe je do veľkej miery v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky pre jednotlivé krajiny zahrnutými v integrovaných usmerneniach a usmerneniach pre členské štáty eurozóny v oblasti rozpočtovej politiky vydanými v kontexte Lisabonskej stratégie.
            (11) Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má niekoľko nedostatkov v povinných a nepovinných údajoch Najmä to, že sa neposkytujú údaje o sektorových saldách. .[11]
            Najmä to, že sa neposkytujú údaje o sektorových saldách.
            Celkovým záverom je, že po veľkom znížení dlhu v roku 1993 na úroveň 85 % dlhu v roku 2007 sa v programe, po zhoršení rozpočtu v roku 2007, predpokladá pokračujúce a rýchle znižovanie prostredníctvom postupného vytvárania hlavných prebytkov. Konsolidácia rozpočtu sa uskutočňuje najmä na základe zníženia úrokových výdavkov a zvýšenia príjmov z daní, hoci úsilie v oblasti primárnych výdavkov je naďalej veľmi malé. Existujú riziká ohrozujúce dosiahnutie rozpočtových cieľov najmä z pohľadu relatívne priaznivých makroekonomických prognóz a skutočnosti, že sa v programe nešpecifikujú opatrenia, ktoré sa javia ako potrebné na dosiahnutie cieľov. Úprava strednodobého cieľa v roku 2008 sa nejaví byť dostatočná a zdá sa byť nepravdepodobné, že strednodobý cieľ bude podľa plánu splnený v roku 2009, keďže neexistujú dodatočné opatrenia.
            V zmysle vyššie uvedeného hodnotenia a tiež vzhľadom na smerovania fiškálnej politiky skupiny Eurogroup z apríla 2007 sa Belgicko vyzýva, aby:
            i) zabezpečilo, že sa cieľ vyváženého rozpočtu splní v roku 2008 a že v roku 2009 sa dosiahne strednodobý cieľ prostredníctvom dosiahnutia ročnej úpravy referenčnej hodnoty 0,5 % HDP a prostredníctvom dodatočných štrukturálnych opatrení, najmä na strane výdavkov,
            ii) vzhľadom na stále vysokú úroveň dlhu a predpokladaného nárastu výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva pokračovalo v riešení dlhodobej udržateľnosti verejných financií dosiahnutím vysokých primárnych štrukturálnych prebytkov, ako aj realizáciou reforiem na zvýšenie miery zamestnanosti a na zníženie rozpočtových nákladov spojených so starnutím obyvateľstva.
            Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz
             | |2006|2007|2008|2009|2010|2011|
            Reálny HDP (zmena v %)|PS apr. 2008|2.8|2.7|1.9|2.0|2.0|2.0|
            |KOM apr. 2008|2.8|2.7|1.7|1.5|neuv.|neuv.|
            |PS dec. 2006|2.7|2.2|2.1|2.2|2.2|neuv.|
            Inflácia HISC (%)|PS apr. 2008|2.3|1.8|3.0|1.7|1.8|1.8|
            |KOM apr. 2008|2.3|1.8|3.6|2.3|neuv.|neuv.|
            |PS dec. 2006|2.4|1.9|1.8|1.8|1.9|neuv.|
            Produkčná medzera 1 (% potenciálneho HDP)|PS apr. 2008|0.1|0.3|-0.1|-0.4|-0.5|-0.8|
            |KOM apr. 2008 2|0.1|0.3|-0.3|-1.0|neuv.|neuv.|
            |PS dec. 2006|-0.3|-0.4|-0.4|-0.4|-0.3|neuv.|
            Čisté pôžičky poskytnuté/prijaté voči zvyšku sveta  (% HDP)|PS apr. 2008|neuv.|neuv.|neuv.|neuv.|neuv.|neuv.|
            |KOM apr. 2008|3.4|3.2|2.6|2.4|neuv.|neuv.|
            |PS dec. 2006|2.0|2.0|2.2|2.4|2.7|neuv.|
            Saldo verejných financií (% HDP)|PS apr. 2008|0.3|-0.2|0.0|0.3|0.7|1.0|
            |KOM apr. 2008|0.3|-0.2|-0.4|-0.6|neuv.|neuv.|
            |PS dec. 2006|0.0|0.3|0.5|0.7|0.9|neuv.|
            Primárne saldo (% HDP)|PS apr. 2008|4.3|3.7|3.7|3.8|4.1|4.3|
            |KOM apr. 2008|4.3|3.7|3.3|2.9|neuv.|neuv.|
            |PS dec. 2006|4.1|4.2|4.1|4.1|4.2|neuv.|
            Cyklicky upravené saldo 1 (% HDP)|PS apr. 2008|0.3|-0.4|0.0|0.5|1.0|1.4|
            |KOM apr. 2008|0.3|-0.3|-0.2|-0.1|neuv.|neuv.|
            |PS dec. 2006|0.2|0.5|0.7|0.9|1.1|neuv.|
            Štrukturálne saldo 3 (% HDP)|PS apr. 2008|-0.4|-0.3|0.0|0.5|1.0|1.4|
            |KOM apr. 2008|-0.6|-0.3|-0.2|-0.1|neuv.|neuv.|
            |PS dec. 2006 4|-0.4|0.1|neuv.|neuv.|neuv.|neuv.|
            Hrubý verejný dlh (% HDP)|PS apr. 2008|88.2|84.9|81.5|78.1|74.7|71.1|
            |KOM apr. 2008|88.2|84.9|81.9|79.9|neuv.|neuv.|
            |PS dec. 2006|87.7|83.9|80.4|76.6|72.6|neuv.|
            Poznámky :|
            1  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe údajov v programoch.|
            2  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 2,5 %, 2,5 %, 2,2 % a 2,2 % v období rokov 2006 – 2009.|
            3  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Podľa najnovších programov sa jednorazovými a inými dočasnými opatreniami znížil deficit o 0,7 % HDP v roku 2006 a zvýšil o 0,1 % HDP v roku 2007. Podľa prognóz útvarov Komisie z jari sa jednorazovými a inými dočasnými opatreniami znížil deficit o 0,9 % HDP v roku 2006 a zvýšil o 0,1 % v roku 2007.|
            4  V aktualizácii programu stability z roku 2006 sa neposkytli informácie o použití jednorazových opatrení v rokoch 2008 až 2010.|
             | | | | | | | |
            Zdroj:|
            Program stability (PS), ekonomické prognózy útvarov komisie z jari 2008 (KOM), výpočty útvarov Komisie|
            [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [2] Celé vyhlásenie je dostupné na stránke: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            [3] Ú. v. EÚ L 139, 29.5.2008, s. 59.
            [4] Oznámenie Komisie Európskej rade s názvom Strategická správa o obnovenej Lisabonskej stratégii pre rast a zamestnanosť: spustenie nového cyklu (2008 – 2010) - KOM(2007)803, 11.12.2007.
            [5] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ - KOM (2006)574, 12.10.2006 - a správa Európskej komisie, Generálneho riaditeľstva pre hospodárstvo a finančné veci (2006) s názvom Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii, European Economy č. 4/2006.
            [6] Špecifikácie vykonávania Paktu stability a rastu a usmernenia týkajúce sa formátu a obsahu programov stability a konvergenčných programov schválila rada ECOFIN 11. októbra 2005.
            [7] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na nasledujúcej internetovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [8] Aktualizácia bola predložená po ustanovení vlády s plnými právomocami, teda podstatne neskôr ako 1. decembra, čo je termín stanovený v kódexe správania.
            [9] V hodnotení sa zohľadňuje najmä prognóza útvarov Komisie z jari 2008 a hodnotenie Komisie týkajúce sa vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2007.
            [10] Ú. v. EÚ C 89, 24.4.2007, s. 2.
            [11] Najmä to, že sa neposkytujú údaje o sektorových saldách.
         SL
            (...PICT...)|KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI|
            Bruselj, 11.6.2008
            SEC(2008) 2013 konč.

            Priporočilo
            MNENJE SVETA
            o dopolnitvi programa stabilnosti Belgije, 2007–2011
            (predložila Komisija)
            OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM
            1. Splošno ozadje
            Pakt stabilnosti in rasti temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest. Reforma Pakta iz leta 2005 je potrdila njegovo koristnost pri utrjevanju fiskalne discipline, je pa poskusila okrepiti njegovo učinkovitost in gospodarsko podlago ter zavarovati dolgoročno vzdržnost javnih financ.
            Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , ki je del Pakta stabilnosti in rasti, določa, da morajo vse države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe ter njihove letne dopolnitve. Države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo programe stabilnosti ali njihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo konvergenčne programe oziroma njihove dopolnitve. Prvi program stabilnosti Belgije je bil predložen decembra 1998. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podal mnenje 15. marca 1999. Kar zadeva dopolnitve programov stabilnosti in konvergenčnih programov Uredba določa, da jih oceni Komisija in prouči Odbor, po potrebi pa jih prouči še Svet po istem postopku, kot je naveden zgoraj.[1]
            UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            2. Ozadje ocene dopolnitve programa
            Komisija je proučila najnovejšo dopolnitev programa stabilnosti Belgije, predloženo 21. aprila 2008, in priporoča zadevno mnenje Sveta (glej okvir z glavnimi točkami ocene).
            Kot ozadje za oceno proračunske strategije v dopolnitvi programa stabilnosti naslednji odstavki povzemajo:
            (1) najnovejšo oceno stanja države pri preventivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (povzetek mnenja Sveta o predhodni dopolnitvi programa stabilnosti);
            (2) usmeritve proračunskih politik, ki jih je aprila 2007 sprejela Euroskupina;
            (3) dopolnitev širših smernic ekonomskih politik za posamezno državo na področju proračunskih politik iz maja 2008;
            (4) oceno Komisije glede poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007.
            2.1. Ocena v mnenju Sveta o predhodni dopolnitvi programa
            Svet je v mnenju z dne 27. marca 2007 povzel oceno predhodne dopolnitve programa stabilnosti, ki obravnava obdobje 2006–2010: „Svet meni, da strategija neprestanega zmanjševanja še vedno visokega stanja dolga zagotavlja dober zgled proračunskih politik, ki se izvajajo v skladu s Paktom. Tudi če program predvideva postopno povečanje presežkov (zlasti z zmanjšanimi odhodki za obresti) na podlagi uravnoteženega proračuna v nominalnem smislu, obstajajo nekatera tveganja, ki so povezana z doseganjem proračunskih ciljev. Kljub temu se pričakuje, da se bo srednjeročni cilj v programskem obdobju dosegel.“
            Svet ob upoštevanju ocene Belgijo poziva, naj: „zagotovi, da se doseže proračunski cilj za leto 2007 in nato pospeši ritem prilagoditve v smeri srednjeročnega cilja, tudi z zmanjšanjem poseganja po enkratnih ukrepih“ in „ob upoštevanju visoke ravni dolga in napovedanega povečanja izdatkov, povezanih s starostjo, izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ, in sicer z doseganjem vsaj srednjeročnega cilja in izvajanjem reform“.
            2.2. Usmeritve proračunskih politik, ki jih je aprila 2007 sprejela Euroskupina
            Dne 20. aprila 2007 so ministri Euroskupine za izboljšanje usklajevanja fiskalnih politik v euroobmočju obravnavali nacionalni proračunski razvoj v letu 2007 in predhodna predvidevanja glede politike za leto 2008 ter njihove učinke na euroobmočje.
            Ponovno so potrdili svojo privrženost uresničevanju načel zdrave fiskalne politike iz revidiranega Pakta stabilnosti in rasti ter nacionalnih fiskalnih predpisov, kot tudi zavezanost k (i) nadgrajevanju proračunskih rezultatov, ki so bili leta 2006 boljši od pričakovanih, da se dosežejo proračunski cilji, ki bodo ambicioznejši od tistih, ki so določeni v dopolnitvah programov stabilnosti iz konca leta 2006; (ii) načrtovanemu izvrševanju proračunov za leto 2007 s preprečevanjem prekoračitve pri odhodkih in z uporabo nepričakovanih dodatnih prihodkov za zmanjševanje javnofinančnega primanjkljaja in dolga ter (iii) skrbnemu oblikovanju načrtov fiskalne politike za leto 2008 za pospešeno prilagoditev za dosego srednjeročnega cilja tistih držav članic, ki cilja še niso dosegle, ter za preprečitev makroekonomskih neravnovesij na splošno pri tistih državah članicah, ki so cilj že dosegle Celotna izjava je na voljo na spletni strani: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf .[2]
            Celotna izjava je na voljo na spletni strani:
            www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            2.3. Posodobitev širših smernic ekonomskih politik posameznih držav na področju proračunskih politik iz maja 2008
            Svet je 14. maja 2007 sprejel priporočilo o posodobitvah širših smernic ekonomskih politik držav članic in Skupnosti v letu 2008 ter o izvajanju politik zaposlovanja držav članic UL L 139, 29.5.2008, str. 59. . Belgiji se na področju proračunskih politik priporoča, naj „krepi proračunsko konsolidacijo“ in se osredotoči na „polno izvajanje strategije, katere cilj je zagotoviti dolgoročno vzdržnost javnih financ, vključno z omejitvijo izdatkov, proračunskimi presežki in stalnim zmanjšanjem javnega dolga“. Poleg tega so bila za države članice euroobmočja sprejeta tudi naslednja priporočila: „nadaljevati proračunsko konsolidacijo glede na posamezne srednjeročne cilje v skladu s Paktom stabilnosti in rasti, ob tem pa si prizadevati za letno strukturno prilagoditev v višini najmanj 0,5 % BDP kot referenčne vrednosti“ in „pregledati javnofinančne odhodke in obdavčitve ter s posodobitvijo javne uprave izboljšati kakovost javnih financ, z namenom okrepiti produktivnost in inovativnost, pri tem pa prispevati h gospodarski rasti, zaposlitvi in proračunski vzdržnosti“.[3]
            UL L 139, 29.5.2008, str. 59.
            2.4. Ocena Komisije glede poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007
            Komisija je 11. decembra 2007 sprejela Strateško poročilo o prenovljeni lizbonski strategiji za rast in delovna mesta, ki vključuje oceno poročila o izvajanju nacionalnega programa reform Belgije iz oktobra 2007 Sporočilo Komisije Evropskemu Svetu „Strateško poročilo o prenovljeni lizbonski strategiji za rast in delovna mesta: uvedba novega cikla (2008–2010)“, COM(2007) 803, 11.12.2007. , in ga lahko povzamemo:[4]
            Sporočilo Komisije Evropskemu Svetu „Strateško poročilo o prenovljeni lizbonski strategiji za rast in delovna mesta: uvedba novega cikla (2008–2010)“, COM(2007) 803, 11.12.2007.
            Belgijski nacionalni program reform kot ključne naloge za rast in ustvarjanje delovnih mest opredeljuje: vzdržnost javnih financ, zmanjšanje stroškov delovne sile, vzpostavitev bolj dinamičnega trga dela, spodbujanje gospodarstva z investicijami in reformami, okrepitev sistema socialne varnosti ter okrepitev sinergije med varstvom okolja in rastjo. Komisija ocenjuje, da je Belgija dobro napredovala pri izvajanju nacionalnega programa reform v obdobju 2005–2007, kljub upočasnitvi leta 2007.
            Glede na ugotovljene močne in šibke točke ter dokaze o doseženem napredku je Komisija priporočila, naj Belgija prednostno obravnava izzive na področju visoke davčne obremenitve dela, hkrati pa okrepi fiskalno konsolidacijo in izboljša delovanje trga dela.
            Poleg tega bi se morala Belgija osredotočiti tudi na: dolgoročno vzdržnost javnih financ, konkurenco na trgu plina in električne energije, rezultate na področju raziskav, razvoja in inovacij ter stopnjo zaposlenosti za starejše delavce in ranljive skupine.
            Na podlagi strateškega poročila Komisije je Svet 14. maja 2008 sprejel priporočila o posodobitvah širših smernic ekonomskih politik držav članic, vključno z Belgijo, v letu 2008.
            Okvir: glavne točke za ocenoKot določata člen 5(1) (za programe stabilnosti) in člen 9(1) (za konvergenčne programe) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97, ocena upošteva naslednje točke:ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne;srednjeročni proračunski cilj, ki ga je predložila država članica, in ali so prilagoditvene poti za njegovo dosego ustrezne;ali ukrepi, sprejeti in/ali predlagani za upoštevanje teh prilagoditvenih poti, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla;ali so pri oceni prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja prizadevanja za usklajevanje večja v času ugodnih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša, in ali si za države članice euroobmočja in MDT II zadevna država članica prizadeva za letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, z 0,5 % BDP kot merilom za dosego srednjeročnega proračunskega cilja;izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri izdatkih (vključno s spodbujanjem potencialne rasti) in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ (pod pogojem, da se glede referenčne vrednosti 3 % BDP ohrani ustrezna varnostna rezerva in se pričakuje vrnitev proračunskega stanja v programskem obdobju na srednjeročni proračunski cilj), in sicer pri določanju postopkov prilagajanja za dosego srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki ga še niso dosegle) ali pri odobritvi začasnega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki so ga dosegle), pri tem pa se nameni posebna pozornost pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber;ali so ekonomske politike zadevne države članice skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik.Verjetnost makroekonomskih predpostavk programa se oceni glede na napovedi služb Komisije iz pomladi 2008 in tudi z uporabo skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov.Pri oceni se preučijo tudi:razvoj deleža dolga in obeti za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki jim je treba posvečati „zadostno pozornost pri nadzoru proračunskih stanj“ v skladu s poročilom Sveta z dne 20. marca 2005 o „Izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“. Sporočilo Komisije z dne 12. oktobra 2006 določa pristop k oceni dolgoročne vzdržnosti javnih financ Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Dolgoročna vzdržnost javnih financ v EU“, 12.10.2006, COM(2006) 574 konč. in Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve pri Evropski komisiji (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union“, European Economy, št. 4/2006. ;Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Dolgoročna vzdržnost javnih financ v EU“, 12.10.2006, COM(2006) 574 konč. in Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve pri Evropski komisiji (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union“, European Economy, št. 4/2006.stopnja skladnosti z nacionalnim programom reform, ki ga predložijo države članice v skladu z lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta, in poročilom o izvajanju iz oktobra 2007. V spremni opombi Evropskemu svetu z dne 7. junija 2005 o širših smernicah ekonomskih politik za obdobje 2005–2008 je Svet Ecofin navedel, da morajo biti nacionalni programi reform skladni s programi stabilnosti in konvergenčnimi programi;skladnost s kodeksom ravnanja „Posebnosti izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergence “, ki jih je 11. oktobra 2005 potrdil Svet Ecofin. , ki med drugim določa skupno strukturo in vrsto razpredelnic s podatki za programe stabilnosti in konvergenčne programe.„Posebnosti izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergence “, ki jih je 11. oktobra 2005 potrdil Svet Ecofin.|
            Priporočilo
            MNENJE SVETA
            o dopolnitvi programa stabilnosti Belgije, 2007–2011
            SVET EVROPSKE UNIJE JE –
            ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
            ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.  ter zlasti člena 5(3) Uredbe,[7]
            UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            ob upoštevanju priporočila Komisije,
            po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –
            PODAL NASLEDNJE MNENJE:
            (1) Dne [8. julija 2008] je Svet proučil dopolnitev programa stabilnosti Belgije, ki obravnava obdobje od 2007 do 2011 Dopolnitev je bila predložena, ko je bila vzpostavljena nova vlada z vsemi pooblastili, tj. precej po roku 1. decembra, ki ga določa kodeks ravnanja. .[8]
            Dopolnitev je bila predložena, ko je bila vzpostavljena nova vlada z vsemi pooblastili, tj. precej po roku 1. decembra, ki ga določa kodeks ravnanja.
            (2) Realni BDP je v zadnjih 10 letih povprečno zrasel za okoli 2,25 %, kar je malo nad povprečno rastjo v euroobmočju. Ta relativno visoka rast BDP je povzročila zmanjšanje stopnje brezposelnosti, medtem ko sta stopnja zaposlenosti (zlasti mladih in starejših delavcev) in število opravljenih ur ostala nizka, kar odraža visoko obdavčitev dela in nefleksibilen trg dela, nizke zahteve za iskanje zaposlitve in nizko dejansko upokojitveno starost. Proračun se je od leta 2000 naprej (razen leta 2005) gibal okoli uravnoteženega položaja in delež dolga, ki je padel s 134 % BDP leta 1993 na 108 % BDP leta 2000 se je še naprej zelo zmanjševal in sedaj znaša manj kot 85 % BDP. Povečanje stopnje zaposlenosti in ambiciozni proračunski položaj bi prispevala k dolgoročni vzdržnosti javnih financ.
            (3) Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo rast realnega BDP zmanjšala z 2,8 % leta 2007 na 1,9 % leta 2008 ter se v naslednjih letih ustalila pri okoli 2 %. Glede na trenutno razpoložljive podatke Ocena upošteva zlasti napoved služb Komisije in oceno Komisije iz pomladi 2008 in oceno Komisije glede poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007.  se zdi, da ta scenarij za leto 2008 in 2009 temelji na ugodnih predpostavkah o rasti, če upoštevamo poslabšanje zunanjega okolja in višjo inflacijo po zaključenih napovedih iz programa. Predpostavke o rasti za obdobje 2010–2011 so na splošno uresničljive. V posodobitvi programa se pričakuje, da se bo inflacija leta 2008 povečala na 3,0 %, v obdobju 2009–2011 pa zmanjšala na 1,75 %. Napovedana inflacija v programu za obdobje 2008–2009 se zdi nizka, če upoštevamo opazno povečanje cen blaga in predelane hrane v zadnjih mesecih. Poleg tega se zdi napovedana letna rast zaposlenosti v posodobitvi programa, ki znaša okoli 1 % , precej visoka, če upoštevamo, da je bila rast BDP v programskem obdobju pod potencialno rastjo. Napovedana rast plač v programu za leto 2008 je nizka, za naslednja leta pa se zlasti glede na predvideno nizko stopnjo inflacije zdi visoka (3,25 – 3,5 %).[9]
            Ocena upošteva zlasti napoved služb Komisije in oceno Komisije iz pomladi 2008 in oceno Komisije glede poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007.
            (4) Javnofinančni primanjkljaj je v letu 2007 znašal 0,2 % BDP, pri čemer je bil ciljni presežek v predhodni dopolnitvi programa stabilnosti 0,3% BDP. Vzrok za slabši rezultat leta 2007 je bila večja rast odhodkov od načrtovane, ki sta jo samo delno izravnala majhen pozitivni bazni učinek rezultata, ki je bil leta 2006 boljši od pričakovanega, ter presenetljiva rast prihodkov. Odhodki, ki so bili višji od načrtovanih, so zlasti odražali močno povečanje subvencij, ki se plačajo podjetjem v okviru sheme bonov za storitve, in učinek enkratnih ukrepov, ki je bil manjši od pričakovanega. Vzrok za presenečenje na strani prihodkov so bili predvsem socialni prispevki, ki so bili višji od pričakovanih, do njega pa je prišlo kljub temu, da številni načrtovani enkratni ukrepi za povečanje prihodkov niso bili izvedeni. Izvrševanje proračuna leta 2007 tako ni bilo popolnoma v skladu s pozivom iz mnenja Sveta z dne 27. marca 2007 o predhodni dopolnitvi programa stabilnosti UL C 89, 24.4.2007, str. 2.  in usmeritvami proračunskih politik, ki jih je pripravila Euroskupina aprila 2007, saj so bili nepričakovani dodatni prihodki uporabljeni za odhodke, ki so bili višji od predvidenih v proračunu.[10]
            UL C 89, 24.4.2007, str. 2.
            (5) Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije programa je zagotoviti neprekinjeno zniževanje še vedno visokega deleža dolga s skoraj 85 % BDP v letu 2007 na okoli 71 % BDP v letu 2011 s postopnim nastankom nominalnega proračunskega presežka 1 % BDP leta 2011 z izhodiščnega uravnoteženega proračuna leta 2008. Predvideva se, da se bo primarni presežek, ki se je istočasno z znižanjem dolga zmanjševal od leta 2001 (s 7,0 % na 3,7 % BDP leta 2007), povečal na 4,4 % BDP do leta 2011. Proračunski cilji so zaradi rezultatov, ki so bili leta 2007 tako v nominalnem kot v strukturnem smislu slabši od pričakovanih, v celotnem programskem obdobju pod cilji iz predhodne dopolnitve. Načrtuje se, da se bo strukturni saldo, izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, izboljšal s primanjkljaja leta 2007 v višini 0,25 % BDP na presežek okoli 1,5 % BDP leta 2011 .  V primerjavi s tem, kar je bilo predvideno v predhodni dopolnitvi programa stabilnosti, bo srednjeročni cilj, tj. presežek v višini 0,5 % BDP v strukturnem smislu (tj. v ciklično prilagojenem smislu brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) dosežen leto pozneje, kar pomeni leta 2009. Prilagoditev poteka na strani odhodkov in prihodkov. Načrtovano znižanje odhodkov za 0,7 odstotne točke BDP v nominalnem smislu je predvsem posledica upada odhodkov za obresti, ki izhaja iz predvidenega znižanja deleža dolga. Povečanje prihodkov znaša 0,5 % BDP in do njega je prišlo zaradi pričakovane rasti davčnih osnov. V nasprotju s predhodno dopolnitvijo je v programu izrecno navedeno, da se po letu 2008 ne bo več posegalo po enkratnih ukrepih.
            (6) Možno je, da bodo proračunski rezultati slabši od načrtovanih v programu. Prvič, makroekonomsko okolje bo lahko slabše od napovedanega v dopolnitvi programa, zlasti v letih 2008 in 2009. Ugodne predpostavke glede rasti zaposlenosti, plač in potrošnje bi bile lahko glavni vzrok za precenitev davčnih prihodkov. Poleg tega se zdi, da je pričakovana elastičnost davkov leta 2008 ocenjena previsoko. Program v zvezi s primarnimi odhodki ne vključuje ukrepov, ki se zdijo potrebni za doseganje načrtovane prilagoditve v zvezi z naraščajočimi stroški zaradi staranja prebivalstva in predvidenim relativno velikim povečanjem plač. Poleg tega je sestava prilagoditve z izjemo zmanjšanja odhodkov za obresti močno usmerjena na stran prihodkov, kar lahko vpliva na manjšo trajnost prilagoditve. Čeprav je proračun v zadnjih letih ostal na splošno uravnotežen, je bilo doseganje ciljnih proračunskih presežkov preloženo. Proračunski cilj kljub dobrim makroekonomskim pogojem leta 2007 ni bil dosežen, saj po junijskih zveznih volitvah ni bilo vlade z vsemi pristojnostmi. Zdi se, da so leta 2008 potrebni nadaljnji ukrepi za doseganje cilja. Glede na tveganja za makroekonomske obete in za zgoraj navedene proračunske cilje, bo razvoj deleža dolga verjetno nekoliko manj ugoden, kakor je predvideno v programu, čeprav se dolg stalno znižuje.
            (7) Glede na to oceno tveganja je mogoče, da proračunska naravnanost v programu ne bo zadostna za zagotovitev, da se do leta 2009 doseže srednjeročni cilj, kot je predvideno v programu. Vendar bo v celotnem programskem obdobju dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih cikličnih nihanjih. Ritem prilagajanja za dosego srednjeročnega cilja iz programa je treba leta 2008 povečati z izvajanjem dodatnih strukturnih proračunskih ukrepov v zvezi z načrtovanim nadzorom proračuna, da bi se zagotovil uravnotežen proračun.   Leta 2009 morajo slediti podporni ukrepi, zlasti na strani odhodkov, da bi se proračun izboljšal v skladu z merilom 0,5 % BDP iz Pakta stabilnosti in rasti in da bi bil srednjeročni cilj dosežen, kot je bilo predvideno. Svet tudi ugotavlja, da proračunski načrti za leto 2008 niso v celoti skladni z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je aprila 2007 sprejela Euroskupina. Čeprav je možno, da se bo delež dolga zmanjšal manj, kot je predvideno v programu, se zdi, da se v programskem obdobju zadostno zmanjšuje proti referenčni vrednosti.
            (8) Zdi se, da je Belgija izpostavljena srednjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. Dolgoročni vpliv staranja prebivalstva na proračun je večji od povprečja EU-27, na kar vpliva predvsem relativno veliko povečanje deleža odhodkov za pokojnine v BDP v prihodnjih desetletjih. Dejanska upokojitvena starost v Belgiji je ena od najnižjih v EU in njeno povišanje je cilj generacijskega pakta, ki je v pokojninski sistem uvedel številne spremembe. To je sicer korak v pravo smer, vendar nacionalne napovedi kažejo, da ta reforma ne bo zmanjšala vrzeli v vzdržnosti. V programu ocenjeno proračunsko stanje leta 2007, ki je sicer nekoliko slabše od izhodiščnega stanja iz predhodnega programa, prispeva k zmanjševanju napovedanega dolgoročnega vpliva staranja prebivalstva na proračun, vendar ne zadostuje za popolno odpravo prihodnjih pritiskov glede porabe. Ohranjanje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju, znižanje deleža dolga pod referenčno vrednost iz Pogodbe in nadaljnje izvajanje ukrepov, namenjenih upočasnitvi znatnega povečanja odhodkov zaradi staranja prebivalstva, bi prispevali k zmanjšanju tveganja za vzdržnost javnih financ.
            (9) Zdi se, da je program stabilnosti do neke mere skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Zlasti je v obeh poročilih navedeno, da je vzdržnost javnih financ ob upoštevanju staranja prebivalstva ključni izziv belgijskega gospodarstva. Program stabilnosti pa ne vsebuje kvalitativne ocene splošnega učinka nacionalnega programa reform v okviru srednjeročne fiskalne strategije iz poročila o izvajanju iz oktobra 2007 niti sistematičnih informacij o neposrednih proračunskih stroških ali prihrankih glavnih reform, predvidenih v nacionalnem programu reform. Na drugi strani pa se zdi, da proračunske napovedi iz programa upoštevajo učinek ukrepov, ki so že bili izvedeni na podlagi nacionalnega programa reform, na javne finance.
            (10) Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik posameznih držav, ki so vključene v integrirane smernice, in s smernicami za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, izdanih v okviru lizbonske strategije.
            (11) Kar zadeva zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki Zlasti manjkajo podatki o sektorskih saldih. .[11]
            Zlasti manjkajo podatki o sektorskih saldih.
            Splošni zaključek je, da se po velikem zmanjševanju deleža dolga od leta 1993 naprej na 85 % leta 2007 v programu po poslabšanju proračunskega položaja leta 2007 predvideva nadaljnje in hitro zmanjšanje s postopnim nastankom nominalnih presežkov. Proračunska konsolidacija temelji predvsem na zmanjšanju odhodkov za obresti in povečanju davčnih prihodkov, medtem ko prizadevanja za izboljšanje primarnih odhodkov ostajajo majhna. Obstajajo tveganja za doseganje proračunskih ciljev zlasti glede na precej ugodne temeljne makroekonomske postavke in dejstvo, da program ne določa ukrepov, ki se zdijo potrebni za dosego ciljev. Zdi se, da prilagajanje za dosego srednjeročnega cilja leta 2008 ni bilo zadostno in če ne bo dodatnih ukrepov, cilj verjetno ne bo dosežen leta 2009, kot je bilo sprva načrtovano.
            Ob upoštevanju zgornje ocene in usmeritev fiskalnih politik, ki jih je pripravila Euroskupina aprila 2007, se Francijo poziva, naj:
            (i) zagotovi, da bo cilj uravnoteženega proračuna dosežen leta 2008 in srednjeročni cilj leta 2009 z izvajanjem strukturne prilagoditve v skladu z merilom 0,5 % BDP, vključno z izvajanjem dodatnih strukturnih ukrepov, zlasti na strani odhodkov;
            (ii) si glede na še vedno visoko raven dolga in predvideno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, še naprej prizadeva za dolgoročno vzdržnost javnih financ z doseganjem visokih primarnih presežkov v strukturnem smislu ter izvajanjem reform za povečanje stopnje zaposlenosti in potencialne rasti ter za zmanjšanje proračunskih stroškov, ki jih povzroča staranje prebivalstva.
            Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi
             | |2006|2007|2008|2009|2010|2011|
            Realni BDP (spremembe v %)|PS apr. 2008|2,8|2,7|1,9|2,0|2,0|2,0|
            |COM apr. 2008|2,8|2,7|1,7|1,5|ni podatkov |ni podatkov |
            |PS dec. 2006|2,7|2,2|2,1|2,2|2,2|ni podatkov |
            Inflacija po HICP (%)|PS apr. 2008|2,3|1,8|3,0|1,7|1,8|1,8|
            |COM apr. 2008|2,3|1,8|3,6|2,3|ni podatkov |ni podatkov |
            |PS dec. 2006|2,4|1,9|1,8|1,8|1,9|ni podatkov |
            Proizvodna vrzel 1 (v % potencialnega BDP)|PS apr. 2008|0,1|0,3|-0,1|-0,4|-0,5|-0,8|
            |COM apr. 2008 2|0,1|0,3|-0,3|-1,0|ni podatkov |ni podatkov |
            |PS dec. 2006|-0,3|-0,4|-0,4|-0,4|-0,3|ni podatkov |
            Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta  (v % BDP)|PS apr. 2008|ni podatkov |ni podatkov |ni podatkov |ni podatkov |ni podatkov |ni podatkov |
            |COM apr. 2008|3,4|3,2|2,6|2,4|ni podatkov |ni podatkov |
            |PS dec. 2006|2,0|2,0|2,2|2,4|2,7|ni podatkov |
            Javnofinančni saldo (v % BDP)|PS apr. 2008|0,3|-0,2|0,0|0,3|0,7|1,0|
            |COM apr. 2008|0,3|-0,2|-0,4|-0,6|ni podatkov |ni podatkov |
            |PS dec. 2006|0,0|0,3|0,5|0,7|0,9|ni podatkov |
            Primarni saldo (v % BDP)|PS apr. 2008|4,3|3,7|3,7|3,8|4,1|4,3|
            |COM apr. 2008|4,3|3,7|3,3|2,9|ni podatkov |ni podatkov |
            |PS dec. 2006|4,1|4,2|4,1|4,1|4,2|ni podatkov |
            Ciklično prilagojeni saldo 1 (v % BDP)|PS apr. 2008|0,3|-0,4|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |COM apr. 2008|0,3|-0,3|-0,2|-0,1|ni podatkov |ni podatkov |
            |PS dec. 2006|0,2|0,5|0,7|0,9|1,1|ni podatkov |
            Strukturni saldo 3  (v % BDP)|PS apr. 2008|-0,4|-0,3|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |COM apr. 2008|-0,6|-0,3|-0,2|-0,1|ni podatkov |ni podatkov |
            |PS dec. 2006 4|-0,4|0,1|ni podatkov |ni podatkov |ni podatkov |ni podatkov |
            Bruto javni dolg (v % BDP)|PS apr. 2008|88,2|84,9|81,5|78,1|74,7|71,1|
            |COM apr. 2008|88,2|84,9|81,9|79,9|ni podatkov |ni podatkov |
            |PS dec. 2006|87,7|83,9|80,4|76,6|72,6|ni podatkov |
            Opombe :|
            1 Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojenih saldi iz programov po ponovnih izračunih služb Komisije na podlagi podatkov v programih.|
            2 Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 2,5%, 2,5%, 2,2% in 2,2% v tem zaporedju v obdobju 2006–2009.|
            3 Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi v skladu z najnovejšim programom zmanjšujejo primanjkljaj za 0,7 % BDP leta 2006 in povečujejo primanjkljaj za 0,1 % BDP leta 2007. V skladu s spomladansko napovedjo služb Komisije enkratni in drugi začasni ukrepi zmanjšujejo primanjkljaj za 0,9% BDP leta 2006 in povečujejo primanjkljaj za 0,1 % BDP leta 2007.|
            4  Dopolnitev programa stabilnosti iz decembra 2006 ni zagotovila informacij o uporabi enkratnih ukrepov v letih 2008–2010.|
             | | | | | | | |
            Vir :|
            Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz pomladi 2008 (COM); izračuni služb Komisije.|
            [1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [2] Celotna izjava je na voljo na spletni strani: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            [3] UL L 139, 29.5.2008, str. 59.
            [4] Sporočilo Komisije Evropskemu Svetu „Strateško poročilo o prenovljeni lizbonski strategiji za rast in delovna mesta: uvedba novega cikla (2008–2010)“, COM(2007) 803, 11.12.2007.
            [5] Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Dolgoročna vzdržnost javnih financ v EU“, 12.10.2006, COM(2006) 574 konč. in Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve pri Evropski komisiji (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union“, European Economy, št. 4/2006.
            [6] „Posebnosti izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergence “, ki jih je 11. oktobra 2005 potrdil Svet Ecofin.
            [7] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [8] Dopolnitev je bila predložena, ko je bila vzpostavljena nova vlada z vsemi pooblastili, tj. precej po roku 1. decembra, ki ga določa kodeks ravnanja.
            [9] Ocena upošteva zlasti napoved služb Komisije in oceno Komisije iz pomladi 2008 in oceno Komisije glede poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007.
            [10] UL C 89, 24.4.2007, str. 2.
            [11] Zlasti manjkajo podatki o sektorskih saldih.
         RO
            (...PICT...)|COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE|
            Bruxelles, 11.6.2008
            SEC(2008) 2013 final

            Recomandare pentru un
            AVIZ AL CONSILIULUI
            privind programul de stabilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2007-2011
            (prezentată de Comisie)
            EXPUNERE DE MOTIVE
            1. Contextul general
            Pactul de stabilitate și creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice sănătoase ca mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere puternică și durabilă, care să contribuie la crearea de locuri de muncă. Reforma din 2005 a pactului a recunoscut utilitatea acestuia ca fundament al disciplinei fiscale, dar a vizat, de asemenea, să-i consolideze eficacitatea și bazele economice, precum și să protejeze viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice.
            Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face trimitere în prezentul text sunt disponibile la adresa: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , care face parte din Pactul de stabilitate și creștere, stipulează că statele membre trebuie să prezinte Consiliului și Comisiei programe de stabilitate sau de convergență, precum și actualizări anuale ale acestora. Statele membre care au adoptat deja moneda unică prezintă programe de stabilitate (actualizate), iar cele care nu au adoptat-o încă prezintă programe de convergență (actualizate). Belgia a prezentat primul său program de stabilitate în decembrie 1998. În conformitate cu regulamentul menționat anterior, Consiliul a emis un aviz asupra programului la 15 martie 1999, pe baza unei recomandări a Comisiei și după consultarea Comitetului economic și financiar. În ceea ce privește programele de stabilitate și de convergență actualizate, regulamentul prevede faptul că acestea sunt evaluate de către Comisie și analizate de către Comitetul economic și financiar; după caz, programele actualizate pot fi examinate de către Consiliu, conform aceleiași proceduri menționate anterior.[1]
            JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face trimitere în prezentul text sunt disponibile la adresa:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            2. Contextul evaluării versiunii actualizate a programului
            Comisia a examinat cea mai recentă actualizare a programului de stabilitate al Belgiei, prezentată la 21 aprilie 2008 și recomandă Consiliului să emită un aviz cu privire la aceasta (a se vedea în casetă principalele puncte ale evaluării).
            Pentru a defini contextul în care se efectuează evaluarea strategiei bugetare din programul de stabilitate actualizat, următoarele puncte prezintă pe scurt:
            (1) cea mai recentă evaluare a poziției țării din perspectiva componentei preventive a Pactului de stabilitate și creștere (rezumat al avizului Consiliului cu privire la actualizarea precedentă a programului de stabilitate);
            (2) orientările privind politicile bugetare, adoptate de Eurogrup în aprilie 2007;
            (3) actualizarea din mai 2008 a orientărilor generale de politică economică specifice fiecărei țări în materie de politici bugetare;
            (4) evaluarea de către Comisie a raportului din octombrie 2007 cu privire la punerea în aplicare a programului național de reformă.
            2.1. Evaluarea din avizul Consiliului privind actualizarea precedentă a programului
            În avizul său din 27 martie 2007, Consiliul a prezentat pe scurt evaluarea actualizării precedente a programului de stabilitate, pentru perioada 2006-2010, după cum urmează: „Consiliul consideră că strategia de reducere constantă a nivelului încă ridicat al datoriei constituie un exemplu de politică fiscală în conformitate cu pactul. Cu toate acestea, deși programul prevede o creștere progresivă a excedentelor (în special prin reducerea cheltuielilor cu dobânzile), pornind de la o poziție echilibrată în termeni nominali, există riscuri în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor bugetare. Cu toate acestea, se așteaptă ca obiectivul pe termen mediu să fie atins pe durata programului.”
            În lumina acestei evaluări, Consiliul a invitat Belgia „să asigure îndeplinirea obiectivului bugetar pentru 2007 și să intensifice ritmul ajustării în vederea îndeplinirii OTM ulterior, inclusiv prin reducerea frecvenței măsurilor punctuale” și, „având în vedere nivelul extrem de ridicat al datoriei și creșterea preconizată a cheltuielilor corespunzătoare anumitor categorii de vârstă, să întărească viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, cel puțin prin îndeplinirea OTM, precum și prin punerea în aplicare a reformelor.”
            2.2. Orientările privind politicile bugetare adoptate de Eurogrup în aprilie 2007
            La 20 aprilie 2007, în vederea îmbunătățirii coordonării politicilor fiscale în zona euro, miniștrii din Eurogrup au discutat evoluțiile bugetare naționale din 2007, perspectiva preliminară a politicilor pentru 2008 și implicațiile acestora în ceea ce privește zona euro.
            Reafirmându-și adeziunea la principiile unei politici fiscale sănătoase, incluse în Pactul de stabilitate și creștere revizuit, precum și la normele naționale în domeniul fiscal, miniștrii s-au angajat (i) să profite de rezultatele bugetare peste așteptări din 2006 pentru a urmări obiective bugetare mai ambițioase decât cele stabilite în programele de stabilitate actualizate de la sfârșitul anului 2006; (ii) să pună în aplicare bugetele pentru 2007 conform planificărilor, evitând depășirile plafoanelor de cheltuieli și utilizând veniturile suplimentare neașteptate pentru reducerea deficitului și a datoriei publice; și (iii) să elaboreze atent planurile de politică fiscală pentru 2008, astfel încât să se accelereze atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu (OTM) în cazul statelor membre care nu l-au atins încă și să se evite alimentarea dezechilibrelor macroeconomice globale în cazul statelor care l-au atins Textul complet al declarației este disponibil la adresa: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf .[2]
            Textul complet al declarației este disponibil la adresa:
            www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            2.3. Actualizarea din mai 2008 a orientărilor generale de politică economică pentru fiecare țară în materie de politici bugetare
            La 14 mai 2008, Consiliul a adoptat o recomandare privind actualizarea în 2008 a orientărilor generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Comunității și aplicarea politicilor de ocupare a forței de muncă ale statelor membre JO L 139, 29.5.2008, p. 59. . În domeniul politicilor bugetare, Belgia a primit recomandarea să își „îmbunătățească consolidarea fiscală” și a fost încurajată să se concentreze pe „punerea în aplicare pe deplin a strategiei menite să asigure viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv reducerea cheltuielilor, a excedentelor bugetare și reducerea continuă a datoriei publice”. În plus, s-a recomandat tuturor statelor membre ale zonei euro „să continue consolidarea bugetară în vederea realizării obiectivelor pe termen mediu în conformitate cu Pactul de stabilitate și de creștere și să depună astfel eforturi pentru a ajunge la o ajustare anuală structurală de cel puțin 0,5% din PIB, ca valoare de referință” și „să amelioreze calitatea finanțelor publice prin revizuirea cheltuielilor publice și a impozitelor, în scopul consolidării productivității și a inovării, contribuind astfel la creșterea economică și la viabilitatea fiscală”.[3]
            JO L 139, 29.5.2008, p. 59.
            2.4. Evaluarea de către Comisie a raportului din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă
            La 11 decembrie 2007, Comisia a adoptat Raportul strategic cu privire la Strategia de la Lisabona revizuită pentru creștere și locuri de muncă, care conține o evaluare a raportului din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă al Belgiei Comunicarea Comisiei către Consiliul European, „Raport strategic privind Strategia de la Lisabona reînnoită pentru creștere și locuri de muncă: lansarea noului ciclu (2008-2010)”, COM(2007)803, 11.12.2007.  și care se rezumă după cum urmează:[4]
            Comunicarea Comisiei către Consiliul European, „Raport strategic privind Strategia de la Lisabona reînnoită pentru creștere și locuri de muncă: lansarea noului ciclu (2008-2010)”, COM(2007)803, 11.12.2007.
            Programul național de reformă al Belgiei include drept priorități cheie pentru creștere și crearea de locuri de muncă: viabilitatea finanțelor publice; reducerea costurilor forței de muncă; crearea unei piețe a muncii mai dinamice; stimularea economiei prin investiții și reforme; întărirea sistemului de asigurări sociale; consolidarea sinergiilor între protecția mediului și creștere. Potrivit evaluării Comisiei, Belgia a realizat progrese satisfăcătoare în punerea în aplicare a programului național de reformă pe parcursul perioadei 2005-2007, în pofida unei încetiniri a ritmului reformelor în 2007.
            În acest context descris de punctele tari și punctele slabe identificate și de dovezile privind progresele realizate, Comisia a recomandat ca Belgiei să i se recomande să acorde prioritate maximă provocărilor în ceea ce privește sarcina fiscală ridicată asupra veniturilor salariale, sprijinind totodată consolidarea fiscală și asigurând o mai bună funcționare a pieței forței de muncă.
            În afară de aceasta, Belgia ar trebui să se concentreze asupra următoarelor domenii: viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, concurența pe piețele gazului și energiei electrice; cercetare-dezvoltare și inovație, rata ocupării forței de muncă în rândurile lucrătorilor în vârstă și a grupurilor vulnerabile.
            Pe baza Raportului strategic al Comisiei, Consiliul a adoptat, la 14 mai 2008, recomandările privind actualizarea din 2008 a orientărilor generale ale politicilor economice ale statelor membre, inclusiv Belgia.
            Casetă: Principalele puncte evaluateÎn conformitate cu articolul 5 alineatul (1) (pentru programele de stabilitate) și cu articolul 9 alineatul (1) (pentru programele de convergență) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, evaluarea urmărește:să stabilească dacă ipotezele economice pe care se bazează programul sunt plauzibile;să examineze obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) prezentat de statul membru și să stabilească dacă strategia de ajustare pentru atingerea acestuia este adecvată;să stabilească dacă măsurile luate și/sau propuse pentru respectarea acestei strategii de ajustare sunt suficiente pentru a atinge OTM pe parcursul ciclului;în momentul evaluării strategiei de ajustare în vederea atingerii OTM, să stabilească dacă se face un efort de ajustare mai mare în perioade economice favorabile, în timp ce efortul poate fi mai redus în perioade economice nefavorabile și, în ceea ce privește statele membre din zona euro și participante la ERM II, să stabilească dacă acestea urmăresc o îmbunătățire anuală a soldului ajustat ciclic, exceptând măsurile  one-off  și alte măsuri temporare, de 0,5% din PIB ca valoare de referință pentru a atinge OTM;în momentul definirii strategiei de ajustare destinate atingerii OTM (pentru statele membre care nu l-au atins încă) sau autorizării unei abateri temporare de la OTM (pentru statele membre care l-au atins), să examineze punerea în aplicare a unor reforme structurale majore care au ca efect direct reducerea costurilor pe termen lung (inclusiv prin mărirea nivelului creșterii potențiale) și, prin urmare, un impact verificabil asupra viabilității pe termen lung a finanțelor publice (cu condiția să se păstreze o marjă de siguranță corespunzătoare față de valoarea de referință de 3% din PIB, iar poziția bugetară să revină la OTM până la sfârșitul perioadei de programare), acordându-se o atenție sporită reformelor sistemului de pensii prin introducerea unui sistem multipilon care include un pilon obligatoriu, finanțat integral;să stabilească dacă politicile economice ale statului membru sunt conforme cu orientările generale de politică economică.Plauzibilitatea ipotezelor macroeconomice ale programului se evaluează prin comparație cu previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2008, precum și pe baza metodologiei stabilite de comun acord pentru estimarea producției potențiale și a soldurilor bugetare ajustate ciclic.În cadrul evaluării se analizează, de asemenea:evoluția ratei datoriei și perspectivele de viabilitate pe termen lung a finanțelor publice, cărora trebuie să li se acorde „o atenție suficientă în cadrul supravegherii pozițiilor bugetare”, în conformitate cu raportul Consiliului din 20 martie 2005 privind „Îmbunătățirea punerii în aplicare a Pactului de stabilitate și creștere”. În Comunicarea Comisiei din 12 octombrie 2006 se stabilește modul de abordare a evaluării viabilității pe termen lung Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European, „Viabilitatea finanțelor publice pe termen lung în UE” - COM (2006) 574. 12.10.2006, și Comisia Europeană, Direcția Generală Afaceri Economice și Financiare (2006), „Viabilitatea finanțelor publice pe termen lung în Uniunea Europeană”, European Economy nr. 4/2006. ;Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European, „Viabilitatea finanțelor publice pe termen lung în UE” - COM (2006) 574. 12.10.2006, și Comisia Europeană, Direcția Generală Afaceri Economice și Financiare (2006), „Viabilitatea finanțelor publice pe termen lung în Uniunea Europeană”, European Economy nr. 4/2006.gradul de consecvență cu programul național de reformă prezentat de statele membre în contextul Strategiei de la Lisabona pentru creștere și locuri de muncă, precum și cu raportul din octombrie 2007de punere în aplicare a acestuia. În nota de însoțire din 7 iunie 2005, adresată Consiliului European, cu privire la orientările generale de politică economică pentru perioada 2005-2008, Consiliul ECOFIN a declarat că programele naționale de reformă ar trebui să fie conforme cu programele de stabilitate și de convergență;conformitatea cu codul de conduită „Specificații privind punerea în aplicare a Pactului de stabilitate și creștere și orientări referitoare la forma și conținutul programelor de stabilitate și de convergență”, aprobate de Consiliul ECOFIN la 11 octombrie 2005. , care prescrie, inter alia, o structură comună și o serie de tabele de date pentru programele de stabilitate și convergență.„Specificații privind punerea în aplicare a Pactului de stabilitate și creștere și orientări referitoare la forma și conținutul programelor de stabilitate și de convergență”, aprobate de Consiliul ECOFIN la 11 octombrie 2005.|
            Recomandare pentru un
            AVIZ AL CONSILIULUI
            privind programul de stabilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2007-2011
            CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
            având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
            având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Toate documentele la care se face trimitere în textul de față pot fi accesate la următoarea adresă de Internet: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , în special articolul 5 alineatul (3),[7]
            JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Toate documentele la care se face trimitere în textul de față pot fi accesate la următoarea adresă de Internet:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            având în vedere recomandarea Comisiei,
            după consultarea Comitetului economic și financiar,
            EMITE PREZENTUL AVIZ:
            (1) La [8 iulie 2008] Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2007-2011 Versiunea actualizată a fost transmisă după instalarea unui guvern învestit cu depline puteri, deși mult după termenul de 1 decembrie prevăzut de codul de conduită. .[8]
            Versiunea actualizată a fost transmisă după instalarea unui guvern învestit cu depline puteri, deși mult după termenul de 1 decembrie prevăzut de codul de conduită.
            (2) Pe perioada ultimilor zece ani, PIB-ul real a crescut în medie cu aproximativ 2¼ % , ușor peste rata medie de creștere în zona euro. Această creștere relativ ridicată a PIB-ului a condus la scăderea ratei șomajului, în timp ce rata ocupării forței de muncă (în special în rândul tinerilor și al lucrătorilor mai în vârstă) a rămas scăzută, la fel ca și numărul de ore lucrate, reflectând nivelul ridicat de impozitare a salariilor și al rigidității pieței muncii, cerințele reduse pentru căutarea unui loc de muncă și vârsta efectivă de pensionare scăzută. Bugetul s-a situat în jurul unei poziții de echilibru începând din anul 2000 (cu excepția anului 2005), iar rata datoriei, care a scăzut de la 134 % din PIB în 1993 la 108 % din PIB în 2000, și-a continuat evoluția spectaculoasă, astfel că în prezent această rată se află la un nivel sub 85 % din PIB. Creșterea ratei de ocupare a forței de muncă, alături de obiective bugetare ambițioase, ar contribui la viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice.
            (3) Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o scădere a creșterii reale a PIB-ului de la 2,8 % în 2007 la 1,9 % în 2008 urmând să se stabilizeze în jurul valorii de 2 % în anii următori. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent Evaluarea ține cont, în special, de previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2008 și de evaluarea Comisiei privind raportul din octombrie 2007 de punere în aplicare a programului național de reformă. , scenariul pentru anii 2008 și 2009 apare ca fiind bazat pe ipoteze de creștere optimiste, dacă se ia în considerare deteriorarea mediului extern și creșterea inflației înregistrate de la finalizarea previziunilor cuprinse în program. Ipotezele de creștere pe perioada 2010-2011 sunt, în ansamblu, plauzibile. Potrivit versiunea actualizată a programului, inflația ar urma să crească până la 3,0 % în 2008 și să se stabilizeze la 1¾ % în perioada 2009-2011. Ipotezele din program în privința inflației pentru 2008-2009 par să fie optimiste, având în vedere creșterea netă de prețuri la produsele de bază și alimentelor procesate din ultimele luni. Mai mult, ipotezele formulate în versiunea actualizată a programului cu privire la creșterea ratei de ocupare a forței de muncă cu aproximativ 1 % pe an par să fie relativ ambițioase din perspectiva unei creșteri preconizate a PIB-ului inferioară potențialului existent pe întreaga durată a programului. Previziunile privind creșterile salariale par să fie prudente pentru 2008, însă ele apar drept ridicate pentru anii următori (3¼ - 3½ %), în special prin comparație cu rata scăzută previzionată a inflației.[9]
            Evaluarea ține cont, în special, de previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2008 și de evaluarea Comisiei privind raportul din octombrie 2007 de punere în aplicare a programului național de reformă.
            (4) În 2007, deficitul public s-a situat la 0,2 % din PIB, în contextul unui obiectiv pentru excedentul bugetar de 0,3 % din PIB, stabilită în actualizarea anterioară a programului de stabilitate. Rezultatul decepționant din 2007 s-a datorat unei creșteri mai ridicate a cheltuielilor prin comparație cu cea preconizată și care a fost numai parțial compensată de un slab efect de bază pozitiv datorat unui rezultat mai bun decât cel anticipat în 2006 și unei creșteri surprinzătoare a veniturilor. Cheltuielile mai ridicate se explică, în special, printr-o creștere importantă a subvențiilor plătite întreprinderilor în cadrul sistemului de bonuri pentru servicii, precum și al unui rezultat sub așteptări al măsurilor  one-off . Surpriza în privința veniturilor provine în principal din contribuțiile sociale care au fost mai ridicate decât se aștepta, și s-a produs în pofida neimplementării unui număr de măsuri  one-off  menite să conducă la creșterea veniturilor. Astfel, implementarea bugetului în 2007 nu s-a conformat în totalitate invitației formulate în avizul Consiliului din 27 martie 2007 privind versiunea actualizată precedentă a programului de stabilitate JO C 89, 24.4.2007, p. 2.  și cu orientările Eurogrupului privind politicile bugetare din aprilie 2007, deoarece veniturile suplimentare neașteptate au fost utilizate pentru acoperirea cheltuielilor bugetare mai mari decât cele prevăzute.[10]
            JO C 89, 24.4.2007, p. 2.
            (5) Principalul scop al strategiei bugetare pe termen mediu din program este de a asigura reducerea constantă a ratei încă înalte a datoriei de la aproape 85 % din PIB în 2007 la aproximativ 71 % din PIB în 2011 prin întărirea progresivă a excedentelor bugetare de bază până la 1 % din PIB în 2011, pe baza unui echilibru bugetar în 2008. Excedentul primar, care a fost în scădere începând din 2001 (de la 7,0 la 3,7 % din PIB în 2007) în paralel cu progresele în reducerea ratei datoriei, este prevăzut să crească la 4,4 % din PIB până în 2011. Ca urmare a rezultatelor sub așteptări din 2007, obiectivele bugetare (atât în termeni nominali, cât și în termeni structurali) se situează sub nivelurile din programul precedent pe întreaga perioadă de programare. Se preconizează o îmbunătățire a soldului structural, calculat în conformitate cu metodologia convenită, de la aproape -¼ % din PIB în 2007 la circa 1½ % din PIB în 2011. Prin comparație cu obiectivele prevăzute în programul de stabilitate precedent, atingerea OTM – un excedent de 0,5 % din PIB în termeni structurali (ajustat ciclic exceptând măsurile  one-off  și a alte măsuri temporare) – este amânată cu un an, până în 2009. Ajustarea se produce atât în privința cheltuielilor, cât și a veniturilor. Preconizata reducere a cheltuielilor cu 0,7 puncte procentuale din PIB în termeni nominali se datorează în principal scăderii cheltuielilor cu dobânzile care rezultă din scăderea preconizată a ratei datoriei. Creșterea veniturilor se ridică la 0,5 % din PIB și provine din creșterea așteptată a bazelor de impozitare. Spre deosebire de versiunea precedentă, programul actual prevede explicit nerecurgerea la măsuri  one-off  după 2008.
            (6) Rezultatele bugetare ar putea fi mai pesimiste decât cele previzionate în program. În primul rând, mediul macroeconomic s-ar putea înrăutăți mai mult decât se anticipează în programul actualizat, în special în anii 2008 și 2009. În particular, este posibil ca previziunile optimiste privind creșterea în privința ocupării forței de muncă, a salariilor și a consumului să fi condus la o supraestimare a veniturilor din impozite. În plus, nivelul global previzionat de elasticitate a impozitelor pare să fie destul de optimist în 2008. În ceea ce privește cheltuielile primare, programul nu include măsurile care par necesare pentru realizarea ajustărilor preconizate în contextul creșterii costurilor legate de îmbătrânirea populației și al creșterilor salariale relativ importante preconizate. Mai mult, cu excepția reducerii cheltuielilor cu dobânzile, modul de realizare a ajustării se bazează în mare măsură pe venituri, ceea ce poate afecta viabilitatea acesteia. În fine, în timp ce bugetul a fost în general echilibrat în ultimii ani, realizarea excedentelor bugetare preconizate a fost amânată. În pofida condițiilor macroeconomice bune din 2007, obiectivele bugetare nu au fost atinse, în absența unui guvern învestit cu puteri depline după alegerile din iunie. În 2008 par să fie necesare măsuri suplimentare pentru atingerea obiectivelor. Luând în considerare riscurile pentru perspectiva macroeconomică și pentru obiectivele bugetare menționate anterior, este probabil ca evoluția ratei datoriei să fie ceva mai puțin favorabilă decât aceea previzionată în program, cu toate că rata datoriei va rămâne ferm pe pantă descendentă.
            (7) Având în vedere această evaluare a riscurilor, este posibil ca orientarea bugetară descrisă în program să nu permită atingerea OTM până în 2009, astfel cum se prevede în program. Cu toate acestea, pe durata perioadei de programare se prevede o marjă de siguranță suficientă pentru a preveni depășirea pragului de deficit de 3% din PIB, în contextul unor fluctuații ciclice normale. Ritmul ajustărilor în vederea atingerii OTM prevăzut de program va trebui consolidat în 2008 prin punerea în aplicare de măsuri structurale bugetare suplimentare în contextul exercițiului de control bugetar planificat pentru a se asigura atingerea obiectivului unui buget echilibrat. Aceste eforturi vor trebui suplimentate în 2009 de măsuri, în special în privința cheltuielilor, pentru a se respecta valoarea de referință de 0,5 % din PIB prevăzută în Pactul de stabilitate și creștere și pentru atingerea OTM conform previziunilor. Consiliul constată, de asemenea, că planurile bugetare pe 2008 nu sunt în totalitate în conformitate cu orientările Eurogrupului din aprilie 2007 privind politicile bugetare. Cu toate că rata datoriei ar putea să scadă mai puțin decât se prevede în program, ea pare să se diminueze totuși într-o măsură suficientă în direcția valorii de referință pe ansamblul întregii perioade de programare.
            (8) Belgia pare să se confrunte cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației se situează peste media UE-27, în mare parte datorită creșterii semnificative a cheltuielilor cu sistemul de pensii ca pondere din PIB în deceniile următoare. Vârsta efectivă de pensionare în Belgia este una dintre cele mai scăzute din Europa, creșterea acestei vârste fiind unul din obiectivele pactului de solidaritate între generații care a introdus o serie de modificări în sistemul de pensii. Deși acest lucru reprezintă un pas în direcția corectă, previziunile naționale arată că această reformă nu va rezolva problemele de sustenabilitate în domeniu. Poziția bugetară din 2007 estimată în program, deși ceva mai puțin favorabilă decât poziția inițială din programul anterior, contribuie la contrabalansarea impactului bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației, dar nu este suficientă pentru a compensa complet presiunea cheltuielilor viitoare. Menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu, aducerea ratei datoriei sub valoarea de referință din tratat și punerea în aplicare a unor măsuri suplimentare de compensare a creșterii semnificative a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației ar contribui la reducerea riscurilor care amenință viabilitatea finanțelor publice.
            (9) Programul de stabilitate pare să fie, într-o anumită măsură, conform cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă. În particular, ambele rapoarte apreciază că viabilitatea finanțelor publice în contextul îmbătrânirii demografice reprezintă o provocare cheie pentru economia belgiană. Cu toate acestea, programul de stabilitate nu conține o evaluare calitativă a impactului global al raportului din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă asupra strategiei bugetare pe termen mediu și nici nu furnizează informații sistematice privind costurile bugetare directe sau economiile legate de principalele elemente prevăzute de programul național de reformă.. Pe de altă parte, proiecțiile bugetare ale programului par să ia în considerare implicațiile pentru finanțele publice ale acțiunilor deja puse în aplicare pe baza programului național de reformă.
            (10) Strategia bugetară din program concordă în ansamblu cu orientările generale de politică economică specifice fiecărei țări, incluse în orientările integrate și în orientările pentru statele membre ale zonei euro în domeniul politicilor bugetare, publicate în contextul Strategiei de la Lisabona.
            (11) În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale În particular, nu sunt furnizate datele privind echilibrele sectoriale. .[11]
            În particular, nu sunt furnizate datele privind echilibrele sectoriale.
            Concluzia de ansamblu este că, după o reducere impresionantă a ratei datoriei după anul 1993 până la un nivel de 85 % în 2007, programul preconizează în continuare reducerea constantă și rapidă a acesteia prin întărirea treptată a excedentelor de bază după deteriorarea bugetară din 2007. Consolidarea bugetară se bazează în principal pe reducerea cheltuielilor cu dobânzile și pe o creștere a veniturilor din impozite, în timp ce eforturile în privința cheltuielilor primare rămân reduse. Există riscuri cu privire la realizarea obiectivelor bugetare, în special în ceea ce privește ipotezele macroeconomice de bază relativ optimiste și faptul că programul nu specifică măsurile care par să se impună pentru atingerea acestor obiective. Ajustarea în direcția realizării OTM în 2008 nu pare să fie suficientă și pare improbabilă realizarea lui efectivă în 2009, cum este preconizat, în absența unor măsuri suplimentare.
            Având în vedere evaluarea de mai sus și în lumina orientărilor pentru politici bugetare din aprilie 2007 ale Eurogrup, Belgia este invitată:
            (i) să se asigure că în 2008 este atins obiectivul unui buget echilibrat și că OTM este realizat în 2009 prin punerea în aplicare a ajustărilor de referință în termeni structurali de 0,5 % din PIB, inclusiv prin punerea în aplicare de măsuri structurale suplimentare, în special în ceea ce privește cheltuielile;
            (ii) având în vedere rata încă ridicată a datoriei și creșterea preconizată a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, să continue să acționeze pentru întărirea viabilității pe termen lung a finanțelor publice prin atingerea de excedente structurale primare ridicate, prin implementarea unor reforme menite să conducă la creșterea ratei de ocupare a forței de muncă și la stimularea creșterii potențiale, precum și prin măsuri de reducere a costurilor îmbătrânirii demografice.
            Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare
             | |2006|2007|2008|2009|2010|2011|
            PIB real (variație %)|SP aprilie 2008|2,8|2,7|1,9|2,0|2,0|2,0|
            |COM aprilie 2008|2,8|2,7|1,7|1,5|nedisponibil|nedisponibil|
            |PS decembrie 2006|2,7|2,2|2,1|2,2|2,2|nedisponibil|
            Inflație IAPC (%)|SP aprilie 2008|2,3|1,8|3,0|1,7|1,8|1,8|
            |COM aprilie 2008|2,3|1,8|3,6|2,3|nedisponibil|nedisponibil|
            |PS decembrie 2006|2,4|1,9|1,8|1,8|1,9|nedisponibil|
            Output gap 1 (% din PIB potențial)|SP aprilie 2008|0,1|0,3|-0,1|-0,4|-0,5|-0,8|
            |COM aprilie 2008 2|0,1|0,3|-0,3|-1,0|nedisponibil|nedisponibil|
            |PS decembrie 2006|-0,3|-0,4|-0,4|-0,4|-0,3|nedisponibil|
            Soldul net, față de restul lumii (% din PIB)|SP aprilie 2008|nedisponibil|nedisponibil|nedisponibil|nedisponibil|nedisponibil|nedisponibil|
            |COM aprilie 2008|3,4|3,2|2,6|2,4|nedisponibil|nedisponibil|
            |PS decembrie 2006|2,0|2,0|2,2|2,4|2,7|nedisponibil|
            Soldul bugetului general (% din PIB)|SP aprilie 2008|0,3|-0,2|0,0|0,3|0,7|1,0|
            |COM aprilie 2008|0,3|-0,2|-0,4|-0,6|nedisponibil|nedisponibil|
            |PS decembrie 2006|0,0|0,3|0,5|0,7|0,9|nedisponibil|
            Soldul primar (% din PIB)|SP aprilie 2008|4,3|3,7|3,7|3,8|4,1|4,3|
            |COM aprilie 2008|4,3|3,7|3,3|2,9|nedisponibil|nedisponibil|
            |PS decembrie 2006|4,1|4,2|4,1|4,1|4.2|nedisponibil|
            Sold ajustat ciclic 1 (% din PIB)|SP aprilie 2008|0,3|-0,4|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |COM aprilie 2008|0,3|-0,3|-0,2|-0,1|nedisponibil|nedisponibil|
            |PS decembrie 2006|0,2|0,5|0,7|0,9|1,1|nedisponibil|
            Sold structural 3 (% din PIB)|SP aprilie 2008|-0,4|-0,3|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |COM aprilie 2008|-0,6|-0,3|-0,2|-0,1|nedisponibil|nedisponibil|
            |PS decembrie 4  20064|-0,4|0,1|nedisponibil|nedisponibil|nedisponibil|nedisponibil|
            Datoria publică brută (% din PIB)|SP aprilie 2008|88,2|84,9|81,5|78,1|74,7|71,1|
            |COM aprilie 2008|88,2|84,9|81,9|79,9|nedisponibil|nedisponibil|
            |PS decembrie 2006|87,7|83,9|80,4|76,6|72,6|nedisponibil|
            Note :|
            1  Output gap-urile și soldurile ajustate ciclic din programele recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.|
            1 Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 2,5%, 2,5%, 2,2% și 2,2% respectiv, în perioada 2006-2009.|
            3 Sold ajustat ciclic, exceptând măsurile  one-off  și alte măsuri temporare. În conformitatea cu versiunea cea mai recentă a programului, măsurile  one-off  și alte măsuri temporare au condus la reducerea deficitului cu 0,7 % din PIB în 2006 și la creșterea deficitului cu 0,1% din PIB în 2007. În conformitatea cu previziunile de primăvară ale serviciilor Comisiei, măsurile  one-off  și alte măsuri temporare au condus la reducerea deficitului cu 0,9% din PIB în 2006 și la creșterea deficitului cu 0,1% din PIB în 2007.|
            4  Versiunea actualizată din decembrie 2006 a programului de stabilitate nu furniza informații cu privire la recurgerea la măsuri  one-off  în anii 2008-2010.|
             | | | | | | | |
            Surse:|
            Programul de stabilitate (PS); Previziunile economice de primăvară 2008 ale serviciilor Comisiei (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.|
            [1] JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face trimitere în prezentul text sunt disponibile la adresa: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [2] Textul complet al declarației este disponibil la adresa: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            [3] JO L 139, 29.5.2008, p. 59.
            [4] Comunicarea Comisiei către Consiliul European, „Raport strategic privind Strategia de la Lisabona reînnoită pentru creștere și locuri de muncă: lansarea noului ciclu (2008-2010)”, COM(2007)803, 11.12.2007.
            [5] Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European, „Viabilitatea finanțelor publice pe termen lung în UE” - COM (2006) 574. 12.10.2006, și Comisia Europeană, Direcția Generală Afaceri Economice și Financiare (2006), „Viabilitatea finanțelor publice pe termen lung în Uniunea Europeană”, European Economy nr. 4/2006.
            [6] „Specificații privind punerea în aplicare a Pactului de stabilitate și creștere și orientări referitoare la forma și conținutul programelor de stabilitate și de convergență”, aprobate de Consiliul ECOFIN la 11 octombrie 2005.
            [7] JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Toate documentele la care se face trimitere în textul de față pot fi accesate la următoarea adresă de Internet: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [8] Versiunea actualizată a fost transmisă după instalarea unui guvern învestit cu depline puteri, deși mult după termenul de 1 decembrie prevăzut de codul de conduită.
            [9] Evaluarea ține cont, în special, de previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2008 și de evaluarea Comisiei privind raportul din octombrie 2007 de punere în aplicare a programului național de reformă.
            [10] JO C 89, 24.4.2007, p. 2.
            [11] În particular, nu sunt furnizate datele privind echilibrele sectoriale.
         FI
            (...PICT...)|EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO|
            Bryssel 11.6.2008
            SEK(2008) 2013 lopullinen

            Suositus:
            NEUVOSTON LAUSUNTO
            Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2011
            (komission esittämä)
            PERUSTELUT
            1. Yleistä taustaa
            Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu. Kun sopimusta vuonna 2005 uudistettiin, todettiin, että sopimuksesta on ollut hyötyä kurinalaisen finanssipolitiikan varmistamisessa. Muutoksilla pyrittiinkin lähinnä lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä.
            Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97 EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , joka on osa sopimusta, säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava neuvostolle ja komissiolle vakaus- tai lähentymisohjelma ja niiden vuosittaiset tarkistukset. Jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet käyttöön yhteisen rahan, toimittavat (tarkistetun) vakausohjelman, ja jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, toimittavat (tarkistetun) lähentymisohjelman. Belgia toimitti ensimmäisen vakausohjelmansa joulukuussa 1998. Asetuksen mukaisesti neuvosto antoi 15 päivänä maaliskuuta 1999 ohjelmasta lausunnon komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksen mukaan komissio arvioi ja komitea tutkii tarkistetut vakaus- ja lähentymisohjelmat. Tarvittaessa myös neuvosto voi tutkia tarkistetut ohjelmat edellä esitettyä menettelyä noudattaen.[1]
            EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            2. Taustaa tarkistetun ohjelman arvioinnille
            Komissio on tutkinut Belgian uusimman tarkistetun vakausohjelman, joka toimitettiin sille 21 päivänä huhtikuuta 2008, ja suosittaa neuvoston lausuntoa siitä (ks. jäljempänä keskeiset arviointikohteet).
            Jotta voitaisiin saada kuva siitä, millaisessa kehyksessä tarkistetussa vakausohjelmassa esitettyä finanssipoliittista strategiaa arvioidaan, jäljempänä esitetään tiivistelmä seuraavista seikoista:
            (1) viimeisin arvio maan tilanteesta vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevien säännösten perusteella (tiivistelmä edellistä tarkistettua vakausohjelmaa koskevasta neuvoston lausunnosta)
            (2) euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymät finanssipolitiikan suuntaviivat
            (3) maakohtaisten talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen päivitys toukokuussa 2008 finanssipolitiikan alalla
            (4) komission arvio kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetystä kertomuksesta.
            2.1. Neuvoston lausunto edellisestä tarkistetusta ohjelmasta
            Neuvosto antoi 27 päivänä maaliskuuta 2007 lausunnon edellisestä tarkistetusta vakausohjelmasta, joka kattoi vuodet 2006–2010. Se tiivisti arvionsa seuraavasti: ”Neuvosto katsoo, että strategia, jossa yhä korkean velan vähentämistä jatketaan, on esimerkki vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesta julkisen talouden hoidosta. Vaikka ohjelmaan sisältyykin ylijäämien vähittäinen kerääminen (erityisesti korkomenojen alenemisen ansiosta) nimellisesti tasapainoisesta aloitusasemasta, julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen liittyy joitain riskejä. Belgian uskotaan kuitenkin saavuttavan keskipitkän aikavälin tavoitteen ohjelmakauden aikana.”
            Arvionsa perusteella neuvosto kehotti Belgiaa ”varmistamaan, että julkisen talouden tavoite saavutetaan vuonna 2007, ja nopeuttamaan sopeutustahtia kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta sen jälkeen vähentämällä samalla kertaluonteisten toimenpiteiden käyttöä” ja ”ottaen huomioon korkea velka-aste ja väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennustettu kasvu toteuttamaan tehokkaampia julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä koskevia toimia siten, että vähintään saavutetaan keskipitkän aikavälin tavoite sekä pannaan uudistuksia täytäntöön”.
            2.2. Euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymät finanssipolitiikan suuntaviivat
            Parantaakseen finanssipolitiikan koordinointia euroalueella euroryhmän ministerit keskustelivat 20 päivänä huhtikuuta 2007 jäsenvaltioiden vuoden 2007 julkisen talouden kehityksestä ja vuoden 2008 alustavista finanssipoliittisista näkymistä ja niiden vaikutuksista euroalueeseen.
            Ministerit muistuttivat jäsenvaltioiden haluavan noudattaa tarkistetun vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen terveen finanssipolitiikan periaatteita ja kansallisia julkista taloutta koskevia sääntöjä sekä sitoutuivat i) asettamaan tavoitteensa vuoden 2006 julkisen talouden odotettua parempien tulosten pohjalta ja kunnianhimoisemmiksi kuin vuoden 2006 lopussa tarkistettujen vakausohjelmien tavoitteet, ii) toteuttamaan vuoden 2007 budjetit suunnitellun mukaisesti ja välttämään menojen ylityksiä sekä käyttämään odottamattomia lisätuloja valtion alijäämän ja velan vähentämiseen ja iii) laatimaan huolellisesti vuoden 2008 finanssipolitiikkaa koskevat suunnitelmat niin, että ne jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole saavuttaneet julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteitaan, nopeuttavat mukauttamista, ja ne, jotka ovat jo saavuttaneet tavoitteensa, välttävät yleisellä tasolla makrotalouden epätasapainon aiheuttamista Koko lausunto on luettavissa osoitteessa: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf .[2]
            Koko lausunto on luettavissa osoitteessa:
            www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            2.3. Maakohtaisten talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen päivitys toukokuussa 2008 finanssipolitiikan alalla
            Neuvosto antoi 14 päivänä toukokuuta 2008 suosituksen jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen tarkistamisesta vuonna 2008 ja jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen täytäntöönpanosta EUVL L 139, 29.5.2008, s. 59. . Finanssipolitiikan alalla suositeltiin, että Belgia ”vahvistaisi julkisen talouden vakauttamista” ja keskittyisi ”toteuttamaan kokonaisuudessaan strategian, jolla pyritään julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseen sekä menojen hillitsemiseen, julkisen talouden ylijäämiin ja valtion velan jatkuvaan supistamiseen”. Lisäksi suositeltiin, että kaikki euroalueen jäsenvaltiot ”jatkavat edelleen julkisen talouden vakauttamista kohti keskipitkän aikavälin tavoitteitaan vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti ja pyrkivät saavuttamaan vuotuisen rakenteellisen sopeutuksen, jonka viitearvo on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen” ja ”parantavat julkisen talouden laatua tarkistamalla julkisia menoja ja verotusta sekä nykyaikaistamalla julkishallintoa, tavoitteenaan parantaa tuottavuutta ja lisätä innovaatioita ja edistää sitä kautta talouskasvua, työllisyyttä ja julkisen talouden kestävyyttä”.[3]
            EUVL L 139, 29.5.2008, s. 59.
            2.4. Komission arvio kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetystä kertomuksesta
            Komissio antoi 11 päivänä joulukuuta 2007 strategiaraportin uudistetusta Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategiasta. Raportti sisältää arvion Belgian kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetystä kertomuksesta Komission tiedonanto Eurooppa-neuvostolle  Strategiaraportti uudistetusta Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategiasta:   uuden kauden (2008–2010) käynnistäminen , KOM(2007) 803, 11.12.2007. . Arviosta voidaan esittää seuraava tiivistelmä.[4]
            Komission tiedonanto Eurooppa-neuvostolle  Strategiaraportti uudistetusta Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategiasta:   uuden kauden (2008–2010) käynnistäminen , KOM(2007) 803, 11.12.2007.
            Belgian kansallisessa uudistusohjelmassa pidetään kasvun ja työpaikkojen luomiseen liittyvinä keskeisinä haasteina seuraavia: julkisen talouden kestävyys, työvoimakustannusten alentaminen, dynaamisempien työmarkkinoiden luominen, talouden elvyttäminen investoinneilla ja uudistuksilla, sosiaaliturvajärjestelmän parantaminen sekä ympäristönsuojelun ja kasvun välisen synergian lisääminen. Komission arvion mukaan Belgia on edennyt hyvin kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa vuosina 2005–2007 huolimatta uudistustahdin hidastumisesta vuonna 2007.
            Havaittujen vahvuuksien ja heikkouksien sekä edistymisestä saatujen näyttöjen perusteella komissio suositti, että Belgialle suositettaisiin seuraavien haasteiden asettamista etusijalle: työhön kohdistuvan verorasituksen keventäminen ja samalla julkisen talouden vakauttamisen vahvistaminen ja työmarkkinoiden toimivuuden parantaminen.
            Lisäksi Belgian olisi keskityttävä seuraaviin aloihin: julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys, kilpailu kaasu- ja sähkömarkkinoilla, T&K ja innovointi sekä ikääntyvien työntekijöiden ja heikommassa asemassa olevien ryhmien työllisyysaste.
            Komission strategiaraportin perusteella neuvosto antoi 14 päivänä toukokuuta 2008 suositukset jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen tarkistamisesta vuonna 2008. Suositukset koskivat myös Belgiaa.
            Keskeiset arviointikohteet
            Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan (vakausohjelmat) ja 9 artiklan 1 kohdan (lähentymisohjelmat) nojalla on arvioitu seuraavat seikat:
            · ovatko ohjelman taustalla olevat taloutta koskevat oletukset realistisia;
            · mikä on jäsenvaltioiden esittämä keskipitkän aikavälin tavoite ja onko sopeutusura sopiva;
            · ovatko sopeutusuran suhteen toteutettavat ja/tai ehdotetut toimenpiteet riittäviä keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi suhdannekierron aikana;
            · arvioitaessa keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavaa sopeutusuraa: toteutetaanko sopeutustoimia enemmän taloudellisesti hyvinä aikoina (taloudellisesti huonoina aikoina sopeutustoimia voidaan toteuttaa vähemmän) ja – euroalueen ja ERM II -jäsenvaltioiden osalta – pyrkiikö jäsenvaltio vuosittain parantamaan suhdannetasoitettua rahoitusasemaansa ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (viitearvo keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi);
            · määriteltäessä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavaa sopeutusuraa (jäsenvaltiot, jotka eivät ole vielä saavuttaneet tavoitettaan) tai sallittaessa väliaikainen poikkeama keskipitkän aikavälin tavoitteesta (jäsenvaltiot, jotka ovat saavuttaneet tavoitteensa): sellaisten huomattavien rakenneuudistusten toteuttaminen, jotka tuovat suoria pitkäaikaisia kustannussäästöjä (myös potentiaalista kasvua lisäämällä) ja joilla on sen vuoksi todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen (edellyttäen, että säilytetään riittävä varmuusmarginaali, jolla varmistetaan, ettei 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity, ja edellyttäen, että julkisen talouden rahoitusaseman odotetaan palaavan takaisin keskipitkän aikavälin tavoitteeseen ohjelmakaudella); erityistä huomiota on kiinnitettävä eläkeuudistuksiin, joilla otetaan käyttöön pakollisen täysin rahastoivan pilarin sisältävä monipilarinen järjestelmä;
            · vastaako jäsenvaltion talouspolitiikka talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja.
            Ohjelmassa esitettyjen makrotaloudellisten oletusten realistisuutta arvioidaan komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen perusteella ja soveltaen yhteisesti sovittuja menetelmiä, joita käytetään potentiaalisen tuotannon ja suhdannetasoitettujen rahoitusasemien arvioinnissa.
            Arviointi kattaa myös seuraavat:
            · kuinka velkasuhde on kehittynyt ja miltä julkisen talouden kestävyys näyttää pitkällä aikavälillä. Näihin olisi vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanon tehostamisesta 20 päivänä maaliskuuta 2005 annetun neuvoston selvityksen mukaan kiinnitettävä riittävästi huomiota julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnassa. Komission 12 päivänä lokakuuta 2006 antamassa tiedonannossa määritellään, kuinka pitkän aikavälin kestävyyttä olisi arvioitava Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille  Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys EU:ssa , KOM(2006) 574, 12.10.2006, ja Euroopan komissio, talouden ja rahoituksen pääosasto (2006)  The long-term sustainability of public finances in the European Union , European Economy nro 4/2006. ;[5]
            Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille  Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys EU:ssa , KOM(2006) 574, 12.10.2006, ja Euroopan komissio, talouden ja rahoituksen pääosasto (2006)  The long-term sustainability of public finances in the European Union , European Economy nro 4/2006.
            · kuinka hyvin ohjelma on sopusoinnussa jäsenvaltion esittämän, kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisen kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen kanssa. Eurooppa-neuvostolle 7 päivänä kesäkuuta 2005 esittämiensä vuosien 2005–2008 julkista taloutta koskevien laajojen suuntaviivojen saatteessa Ecofin-neuvosto totesi, että kansallisten uudistusohjelmien olisi vastattava vakaus- ja lähentymisohjelmia;
            · onko noudatettu käytännesääntöjä Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevat ohjeet , hyväksytty Ecofin-neuvostossa 11.10.2005. , joissa muun muassa määrätään vakaus- ja lähentymisohjelmien yhteisestä rakenteesta ja tietotaulukoista.[6]
            Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevat ohjeet , hyväksytty Ecofin-neuvostossa 11.10.2005.
            Suositus:
            NEUVOSTON LAUSUNTO
            Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2011
            EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
            ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
            ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.  ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,[7]
            EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            ottaa huomioon komission suosituksen,
            on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
            ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:
            (1) Neuvosto tutki [8 päivänä heinäkuuta 2008] Belgian tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2011 Tarkistettu ohjelma toimitettiin, kun täydet toimivaltuudet omaava hallitus oli astunut virkaan. Se tapahtui pitkälti käytännesäännöissä vahvistetun määräajan eli 1 päivän joulukuuta jälkeen. .[8]
            Tarkistettu ohjelma toimitettiin, kun täydet toimivaltuudet omaava hallitus oli astunut virkaan. Se tapahtui pitkälti käytännesäännöissä vahvistetun määräajan eli 1 päivän joulukuuta jälkeen.
            (2) Kokonaistuotannon kasvu on ollut kymmenen viime vuoden ajan keskimäärin noin 2 ¼ prosenttia eli hieman enemmän kuin euroalueella keskimäärin. Suhteellisen nopea BKT:n kasvu on alentanut työttömyysastetta, vaikka työllisyysaste (erityisesti nuorten ja ikääntyvien työntekijöiden parissa) ja tehtyjen työtuntien määrä ovat edelleen alhaisia johtuen korkeasta työhön kohdistuvasta verotuksesta ja työmarkkinoiden jäykkyydestä, vähäisistä työnhakuvelvollisuuksista ja alhaisesta todellisesta eläkeiästä. Julkinen talous on ollut lähes tasapainossa vuodesta 2000 saakka (lukuun ottamatta vuotta 2005) ja velkasuhde, joka putosi vuosien 1993 ja 2000 välillä 134 prosentista suhteessa BKT:hen 108 prosenttiin suhteessa BKT:hen, on jatkanut vahvaa laskuaan ja on nyt alle 85 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä tukisivat työllisyysasteen nousu ja kunnianhimoiset julkisen talouden tavoitteet.
            (3) Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2007 2,8 prosentista 1,9 prosenttiin vuonna 2008 ja vakiintuu tulevina vuosina noin 2 prosenttiin. Saatavilla olevien tietojen perusteella Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden kevään 2008 talousennuste ja komission arvio kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetystä kertomuksesta.  vuosien 2008 ja 2009 skenaario näyttää perustuvan varsin suotuisiin kasvuennusteisiin, sillä ulkoiset olosuhteet ovat heikentyneet ja inflaatio on kiihtynyt ohjelmaan sisältyvien ennusteiden laatimisen jälkeen. Kauden 2010–2011 kasvuoletukset ovat suurelta osin realistisia. Tarkistetussa ohjelmassa inflaation ennustetaan nousevan 3,0 prosenttiin vuonna 2008 ja hidastuvan sen jälkeen 1 ¾ prosenttiin kaudella 2009–2011. Ohjelmassa esitetyt kauden 2008–2009 inflaatioennusteet vaikuttavat melko alhaisilta, kun otetaan huomioon hyödykkeiden ja jalostettujen elintarvikkeiden hinnoissa viime kuukausina tapahtunut jyrkkä nousu. Myös työllisyyden kasvuennuste, joka on tarkistetun ohjelman mukaan noin 1 prosentti vuodessa, vaikuttaa suhteellisen korkealta, sillä BKT:n kasvu jää alle potentiaalisen kasvun koko ohjelmakauden ajan. Ohjelman mukainen palkkojen kasvua koskeva ennuste on vuoden 2008 osalta melko alhainen, mutta seuraavien vuosien ennusteet vaikuttavat puolestaan varsin korkeilta (3 ¼–3 ½ prosenttia) erityisesti verrattuna ennakoituun alhaiseen inflaatioasteeseen.[9]
            Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden kevään 2008 talousennuste ja komission arvio kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetystä kertomuksesta.
            (4) Julkisen talouden alijäämä oli vuonna 2007 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun tavoitteeksi oli edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa asetettu 0,3 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen. Vuoden 2007 ennakoitua huonompi toteutuma johtui menojen suunniteltua suuremmasta kasvusta, jonka kattamiseen odotettua paremmasta vuoden 2006 toteutumasta seurannut pieni positiivinen perusvaikutus ja yllättävä tulojen kasvu eivät riittäneet. Suunniteltua suuremmat menot johtuivat ennen kaikkea palvelusetelijärjestelmään osallistuneille yrityksille maksettujen tukien selvästi suuremmasta määrästä ja kertaluonteisten toimenpiteiden odotettua vähäisemmästä vaikutuksesta. Yllättävät tulot olivat pääosin seurausta odotettua suuremmista sosiaaliturvamaksuista. Tulot kasvoivat, vaikka useita suunniteltuja kertaluonteisia toimenpiteitä, joilla tuloja oli tarkoitus kasvattaa, jätettiin toteuttamatta. Talousarvion toteutus ei siis vuonna 2007 täysin noudattanut neuvoston 27 päivänä maaliskuuta 2007 edellisestä tarkistetusta vakausohjelmasta annetussa lausunnossa EUVL C 89, 24.4.2007, s. 2.  esitettyä kehotusta eikä euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymiä finanssipolitiikan suuntaviivoja, sillä odottamattomat lisätulot käytettiin budjetoitua suurempaan menojen kasvuun.[10]
            EUVL C 89, 24.4.2007, s. 2.
            (5) Ohjelmassa esitetyn julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on varmistaa yhä korkean velkasuhteen (lähes 85 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007) jatkuva supistuminen, niin että se on enää noin 71 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Tähän päästään kasvattamalla julkisen talouden ylijäämä vuoteen 2011 mennessä asteittain 1 prosenttiin, kun lähtötilanteena on vuoden 2008 budjettitasapaino. Perusylijäämän, joka on supistunut vuodesta 2001 vuoteen 2007 saakka (7,0 prosentista 3,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen) velan vähentymisen myötä, odotetaan nousevan 4,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2011. Odotettua huonomman vuoden 2007 toteutuman seurauksena julkisen talouden tavoitteet (sekä nimelliset että rakenteelliset) ovat edellistä tarkistettua ohjelmaa vaatimattomammat koko ohjelmakauden ajan. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan vahvistuvan ¼ prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2007 lähes 1 ½ prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Keskipitkän aikavälin tavoitteen – 0,5 prosentin rakenteellinen ylijäämä suhteessa BKT:hen (eli suhdannetasoitettu ylijäämä ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) – saavuttaminen on lykkääntynyt vuodella vuoteen 2009 verrattuna edellisen tarkistetun vakausohjelman suunnitelmiin. Sopeutustoimet kohdistuvat sekä meno- että tulopuoleen. Menoja aiotaan vähentää nimellisesti 0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen pääasiassa velkasuhteen ennustetusta supistumisesta seuraavan korkomenojen laskun avulla. Tulot kasvavat 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen veropohjan ennustetun kasvun myötä. Ohjelmassa ei edellisestä tarkistetusta ohjelmasta poiketen enää aiota käyttää kertaluonteisia toimenpiteitä vuoden 2008 jälkeen.
            (6) Julkisen talouden toteutumat saattavat olla ohjelmassa ennakoitua huonompia. Ensimmäinen syy on se, että makrotaloudellinen ympäristö saattaa olla tarkistetussa ohjelmassa ennakoitua epäsuotuisampi etenkin vuosina 2008 ja 2009. Verotulot on saatettu arvioida yläkanttiin erityisesti työllisyyden, palkkojen ja kulutuksen kasvua koskevien suotuisten oletusten perusteella. Myös ennustettu kokonaisverojousto vaikuttaa korkeanpuoleiselta vuonna 2008. Ohjelmaan ei sisälly perusmenoihin kohdistuvia toimenpiteitä, jotka kuitenkin vaikuttaisivat tarpeellisilta kaavaillun sopeutuksen toteuttamiseksi väestön ikääntymiseen liittyvien kustannusten kasvaessa ja palkkojen noustessa ennusteen mukaan suhteellisen paljon. Lisäksi sopeutustoimet ovat korkomenojen supistusta lukuun ottamatta voimakkaasti tulopainotteisia, mikä saattaa heikentää sopeutuksen kestävyyttä. Mainittakoon myös, että vaikka talousarvio onkin ollut yleisesti ottaen tasapainoinen viime vuosien aikana, tavoitteena olevien budjettiylijäämien saavuttaminen on lykkääntynyt. Vaikka makrotaloudelliset olosuhteet olivat hyvät vuonna 2007, julkisen talouden tavoitetta ei saavutettu, sillä toimivaltaista hallitusta ei onnistuttu perustamaan kesäkuussa pidettyjen liittovaltion vaalien jälkeen. Lisätoimet näyttävät tarpeellisilta tavoitteen saavuttamiseksi vuonna 2008. Kun otetaan huomioon makrotalouden näkymiin ja edellä mainittuihin julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit, velkasuhde todennäköisesti kehittyy jonkin verran ohjelmassa ennustettua epäedullisemmin, vaikka velka väheneekin edelleen selvästi.
            (7) Tämän riskinarvioinnin perusteella on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista vuoteen 2009 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Riittävä varmuusmarginaali säilyy kuitenkin sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa ohjelmakauden aikana. Ohjelmassa kaavailtua vauhtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, pitäisi kiristää vuonna 2008 toteuttamalla talousarvion seurannan yhteydessä rakenteellisia lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan budjettitasapainon saavuttaminen. Vuonna 2009 sitä pitäisi tukea erityisesti menopuolen toimenpitein, jotta vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen 0,5 prosentin ohjeellinen parannus suhteessa BKT:hen toteutuisi ja jotta keskipitkän aikavälin tavoite saavutettaisiin suunnitellusti. Neuvosto huomauttaa myös, että julkisen talouden vuoden 2008 suunnitelmat eivät ole täysin euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaiset. Vaikka velkasuhde saattaakin laskea ohjelmassa kaavailtua vähemmän, se näyttää silti supistuvan ohjelmakauden aikana riittävästi kohti viitearvoa.
            (8) Belgian julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat suuremmat kuin 27 jäsenvaltion EU:ssa keskimäärin. Erityisesti tähän vaikuttaa eläkemenojen suhteellisen suuri kasvu suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä. Todellinen eläkeikä on Belgiassa yksi EU:n alhaisimmista, ja sen nostaminen on eläkejärjestelmään useita uudistuksia tuoneen ns. sukupolvien välisen solidaarisuussopimuksen tavoitteena. Se on askel oikeaan suuntaan, mutta kansalliset ennusteet osoittavat, ettei uudistus pienennä kestävyyskuiluja. Ohjelmassa arvioitu vuoden 2007 julkisen talouden rahoitusasema on hieman edellisen ohjelman lähtöasetelmaa heikompi, mutta lieventää omalta osaltaan vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Se ei kuitenkaan täysin riitä kattamaan tulevia menopaineita. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä, velkasuhteen saaminen perustamissopimuksen mukaisen viitearvon alapuolelle ja ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa kasvua hillitsevien lisätoimenpiteiden toteuttaminen vähentäisivät omalta osaltaan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä.
            (9) Vaikuttaa siltä, että vakausohjelma on tietyssä määrin sopusoinnussa kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen kanssa. Belgian talouden suurimmaksi haasteeksi nimetään kummassakin kertomuksessa julkisen talouden kestävyyden takaaminen väestön ikääntyessä. Vakausohjelma ei kuitenkaan sisällä laadullista arviota siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetty kertomus vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan, eikä se myöskään sisällä järjestelmällisiä tietoja kansallisessa uudistusohjelmassa suunniteltujen tärkeimpien uudistusten suorista julkisen talouden kustannuksista/säästöistä. Toisaalta vaikuttaa siltä, että ohjelman julkista taloutta koskevissa ennusteissa otetaan huomioon kansallisen uudistusohjelman pohjalta jo toteutettujen toimien vaikutukset julkiseen talouteen.
            (10) Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa pitkälti Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä euroalueen jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja maakohtaisia finanssipolitiikan suosituksia.
            (11) Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja Erityisesti tiedot sektorikohtaisista rahoitusasemista puuttuvat. .[11]
            Erityisesti tiedot sektorikohtaisista rahoitusasemista puuttuvat.
            Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että ohjelmassa kaavaillaan velkasuhteen ripeän supistamisen jatkamista samaan tapaan kuin vuosina 1993–2007, jolloin velkasuhde putosi huimaa vauhtia 85 prosenttiin, keräämällä vähittäin ylijäämiä julkisen talouden rahoitusasemassa vuonna 2007 tapahtuneen notkahduksen jälkeen. Julkisen talouden vakauttaminen perustuu pääasiassa korkomenojen pienentymiseen ja verotulojen kasvuun. Perusmenoihin kohdistuvat toimet ovat vähäisiä. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen liittyy riskejä, joita aiheuttavat erityisesti suhteellisen positiiviset makrotaloudelliset taustaoletukset sekä se, että ohjelmassa ei määritellä toimenpiteitä, joita tavoitteiden saavuttaminen kuitenkin mitä ilmeisimmin edellyttäisi. Sopeutus kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta ei vuonna 2008 vaikuta riittävältä, ja on epätodennäköistä, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutettaisiin suunnitellusti vuonna 2009 ilman lisätoimenpiteitä.
            Belgiaa kehotetaan edellä esitetyn arvion ja euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen perusteella:
            i) varmistamaan, että budjettitasapaino saavutetaan vuonna 2008 ja että keskipitkän aikavälin tavoitteeseen päästään vuonna 2009, toteuttamalla rakenteellinen sopeutus, jonka viitearvo on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja joka edellyttää muun muassa rakenteellisten lisätoimenpiteiden täytäntöönpanoa etenkin menopuolella;
            ii) jatkamaan, kun otetaan huomioon edelleen korkea velka-aste ja väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennustettu kasvu, julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden turvaamista keräämällä suuria rakenteellisia perusylijäämiä ja toteuttamalla uudistuksia, joilla nostetaan työllisyysastetta ja vauhditetaan potentiaalista kasvua sekä vähennetään ikääntymisestä talousarviolle aiheutuvia kustannuksia.
            Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu
             | |2006|2007|2008|2009|2010|2011|
            BKT:n määrä (% muutos)|VO huhtikuu 2008|2,8|2,7|1,9|2,0|2,0|2,0|
            |KOM huhtikuu 2008|2,8|2,7|1,7|1,5|tieto puuttuu|tieto puuttuu|
            |VO joulukuu 2006|2,7|2,2|2,1|2,2|2,2|tieto puuttuu|
            YKHI-inflaatio (%)|VO huhtikuu 2008|2,3|1,8|3,0|1,7|1,8|1,8|
            |KOM huhtikuu 2008|2,3|1,8|3,6|2,3|tieto puuttuu|tieto puuttuu|
            |VO joulukuu 2006|2,4|1,9|1,8|1,8|1,9|tieto puuttuu|
            Tuotantokuilu 1 (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)|VO huhtikuu 2008|0,1|0,3|-0,1|-0,4|-0,5|-0,8|
            |KOM huhtikuu 2008 2|0,1|0,3|-0,3|-1,0|tieto puuttuu|tieto puuttuu|
            |VO joulukuu 2006|-0,3|-0,4|-0,4|-0,4|-0,3|tieto puuttuu|
            Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan (% suhteessa BKT:hen)|VO huhtikuu 2008|tieto puut tuu|tieto puut tuu|tieto puut tuu|tieto puut tuu|tieto puuttuu|tieto puuttuu|
            |KOM huhtikuu 2008|3,4|3,2|2,6|2,4|tieto puuttuu|tieto puuttuu|
            |VO joulukuu 2006|2,0|2,0|2,2|2,4|2,7|tieto puuttuu|
            Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen)|VO huhtikuu 2008|0,3|-0,2|0,0|0,3|0,7|1,0|
            |KOM huhtikuu 2008|0,3|-0,2|-0,4|-0,6|tieto puuttuu|tieto puuttuu|
            |VO joulukuu 2006|0,0|0,3|0,5|0,7|0,9|tieto puuttuu|
            Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen)|VO huhtikuu 2008|4,3|3,7|3,7|3,8|4,1|4,3|
            |KOM huhtikuu 2008|4,3|3,7|3,3|2,9|tieto puuttuu|tieto puuttuu|
            |VO joulukuu 2006|4,1|4,2|4,1|4,1|4,2|tieto puuttuu|
            Suhdannetasoitettu rahoitusasema 1 (% suhteessa BKT:hen)|VO huhtikuu 2008|0,3|-0,4|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |KOM huhtikuu 2008|0,3|-0,3|-0,2|-0,1|tieto puuttuu|tieto puuttuu|
            |VO joulukuu 2006|0,2|0,5|0,7|0,9|1,1|tieto puuttuu|
            Rakenteellinen rahoitusasema 3 (% suhteessa BKT:hen)|VO huhtikuu 2008|-0,4|-0,3|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |KOM huhtikuu 2008|-0,6|-0,3|-0,2|-0,1|tieto puuttuu|tieto puuttuu|
            |VO joulukuu 2006 4|-0,4|0,1|tieto puuttuu|tieto puuttuu|tieto puuttuu|tieto puuttuu|
            Julkinen bruttovelka (% suhteessa BKT:hen)|VO huhtikuu 2008|88,2|84,9|81,5|78,1|74,7|71,1|
            |KOM huhtikuu 2008|88,2|84,9|81,9|79,9|tieto puuttuu|tieto puuttuu|
            |VO joulukuu 2006|87,7|83,9|80,4|76,6|72,6|tieto puuttuu|
            Huom. :|
            1  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.|
            2  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 2,5 % vuosina 2006 ja 2007 ja 2,2 % vuosina 2008 ja 2009.|
            3  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet supistavat viimeisimmän ohjelman mukaan alijäämää 0,7 % suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja kasvattavat alijäämää 0,1 % suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Komission yksiköiden kevään talousennusteen mukaan kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet supistavat alijäämää 0,9 % suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja kasvattavat alijäämää 0,1 % vuonna 2007.|
            4  Joulukuussa 2006 tarkistetussa vakausohjelmassa ei toimitettu tietoja kertaluonteisten toimenpiteiden käytöstä vuosina 2008–2010.|
             | | | | | | | |
            Lähde :|
            Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden kevään 2008 talousennuste (KOM), komission yksiköiden laskelmat.|
            [1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [2] Koko lausunto on luettavissa osoitteessa: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            [3] EUVL L 139, 29.5.2008, s. 59.
            [4] Komission tiedonanto Eurooppa-neuvostolle  Strategiaraportti uudistetusta Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategiasta:   uuden kauden (2008–2010) käynnistäminen , KOM(2007) 803, 11.12.2007.
            [5] Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille  Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys EU:ssa , KOM(2006) 574, 12.10.2006, ja Euroopan komissio, talouden ja rahoituksen pääosasto (2006)  The long-term sustainability of public finances in the European Union , European Economy nro 4/2006.
            [6] Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevat ohjeet , hyväksytty Ecofin-neuvostossa 11.10.2005.
            [7] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [8] Tarkistettu ohjelma toimitettiin, kun täydet toimivaltuudet omaava hallitus oli astunut virkaan. Se tapahtui pitkälti käytännesäännöissä vahvistetun määräajan eli 1 päivän joulukuuta jälkeen.
            [9] Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden kevään 2008 talousennuste ja komission arvio kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetystä kertomuksesta.
            [10] EUVL C 89, 24.4.2007, s. 2.
            [11] Erityisesti tiedot sektorikohtaisista rahoitusasemista puuttuvat.
         PT
            (...PICT...)|COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS|
            Bruxelas, 11.6.2008
            SEC(2008) 2013 final

            Recomendação de
            PARECER DO CONSELHO
            sobre o programa de estabilidade actualizado da Bélgica para 2007-2011
            (apresentada pela Comissão)
            EXPOSIÇÃO DE MOTIVOS
            1. Contexto geral
            O Pacto de Estabilidade e Crescimento baseia-se no objectivo de assegurar a solidez das finanças públicas como meio de reforçar as condições para a estabilidade dos preços e para um crescimento robusto e sustentável, conducente à criação de emprego. A reforma do Pacto, realizada em 2005, reconheceu a utilidade deste no processo de consolidação da disciplina orçamental e procurou reforçar a sua eficácia e os seus fundamentos económicos, bem como assegurar a sustentabilidade das finanças públicas a longo prazo.
            O Regulamento (CE) n.º 1466/97 do Conselho relativo ao reforço da supervisão das situações orçamentais e à supervisão e coordenação das políticas económicas JO L 209 de 2.8.1997, p.1. Regulamento com a redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n.º 1055/2005 (JO L 174 de 7.7.2005, p. 1). Os documentos referidos no presente texto podem ser consultados no seguinte endereço: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , que faz parte integrante do Pacto de Estabilidade e Crescimento, estabelece que os Estados-Membros devem apresentar ao Conselho e à Comissão programas de estabilidade ou de convergência, bem como actualizações anuais dos mesmos. Os Estados-Membros que já adoptaram a moeda única apresentam programas de estabilidade (actualizados) e os que ainda não a adoptaram apresentam programas de convergência (actualizados). A Bélgica apresentou o seu primeiro programa de estabilidade em Dezembro de 1998. Em conformidade com o regulamento, o Conselho emitiu um parecer sobre este programa em 15 de Março de 1999, com base numa recomendação da Comissão e após consulta do Comité Económico e Financeiro. O regulamento prevê que os programas de estabilidade e de convergência actualizados sejam avaliados pela Comissão e analisados pelo Comité, podendo, se necessário, ser igualmente examinados pelo Conselho de acordo com o mesmo procedimento.[1]
            JO L 209 de 2.8.1997, p.1. Regulamento com a redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n.º 1055/2005 (JO L 174 de 7.7.2005, p. 1). Os documentos referidos no presente texto podem ser consultados no seguinte endereço:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            2. Contexto da avaliação do programa actualizado
            A Comissão examinou a última actualização do programa de estabilidade da Bélgica, apresentada em 21 de Abril de 2008, e recomenda o presente parecer do Conselho a seu respeito (ver caixa para os principais aspectos contemplados na avaliação).
            A fim de explicar o contexto em que é avaliada a estratégia orçamental exposta no programa de estabilidade actualizado, os pontos que se seguem resumem:
            (1) A avaliação mais recente da situação do país, atendendo à vertente preventiva do Pacto de Estabilidade e Crescimento (resumo do parecer do Conselho sobre a anterior actualização do programa de estabilidade);
            (2) As orientações de política orçamental adoptadas pelo Eurogrupo em Abril de 2007;
            (3) A actualização, de Maio de 2008, das recomendações dirigidas ao país em matéria de política orçamental no quadro das orientações gerais das políticas económicas;
            (4) A avaliação pela Comissão do relatório de Outubro de 2007 sobre a execução do programa nacional de reforma.
            2.1. Avaliação constante do parecer do Conselho sobre a anterior actualização
            No seu parecer de 27 de Março de 2007, o Conselho resumiu do seguinte modo a sua avaliação da anterior actualização do programa de estabilidade, relativa ao período de 2006-2010: «O Conselho considera que a estratégia de redução contínua da dívida, ainda elevada, constitui um exemplo de políticas orçamentais conduzidas no respeito do Pacto. Contudo, embora o programa preveja um reforço gradual dos excedentes (nomeadamente, graças à diminuição das despesas com juros), partindo de uma situação de equilíbrio orçamental em termos nominais, a realização dos objectivos orçamentais está sujeita a alguns riscos. Não obstante, prevê-se que o objectivo de médio prazo seja atingido durante o período de programação.»
            Atendendo à avaliação  supra , o Conselho convidou a Bélgica a «assegurar a consecução do objectivo orçamental para 2007 e acelerar, em seguida, o ritmo de ajustamento em direcção ao OMP, incluindo através de um menor recurso a medidas extraordinárias» e «atendendo ao elevado nível da dívida e ao aumento projectado das despesas ligadas ao envelhecimento demográfico, dar mais atenção à sustentabilidade a longo prazo das finanças públicas, através, pelo menos, da consecução do OMP e da aplicação de reformas.»
            2.2. Orientações de política orçamental adoptadas pelo Eurogrupo em Abril de 2007
            Com vista a melhorar a coordenação das políticas orçamentais na área do euro, os Ministros do Eurogrupo debateram, em 20 de Abril de 2007, a evolução das situações orçamentais nacionais em 2007, assim como as primeiras perspectivas de política para 2008 e as suas consequências para a área do euro.
            Reafirmando a sua adesão aos princípios de política orçamental sólida constantes do Pacto de Estabilidade e Crescimento revisto e às regras orçamentais nacionais, os Ministros comprometeram-se a i) aproveitar os resultados orçamentais em 2006, mais favoráveis do que os previstos, para prosseguir objectivos orçamentais mais ambiciosos do que os fixados nas actualizações dos programas de estabilidade no final de 2006, ii) executar os orçamentos para 2007 de acordo com o planeado, evitando derrapagens das despesas e utilizando as receitas suplementares imprevistas para reduzir o défice e a dívida das administrações públicas e iii) elaborar minuciosamente os programas de política orçamental para 2008 por forma a acelerar o ajustamento com vista à realização do OMP, no respeitante aos Estados-Membros que não o tenham ainda alcançado, e a evitar alimentar os desequilíbrios macroeconómicos, no respeitante aos outros A declaração pode ser consultada na sua íntegra no seguinte endereço: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf .[2]
            A declaração pode ser consultada na sua íntegra no seguinte endereço:
            www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            2.3. Actualização de Maio de 2008 das recomendações dirigidas ao país em matéria de política orçamental no quadro das orientações gerais das políticas económicas
            Em 14 de Maio de 2008, o Conselho adoptou uma recomendação relativa à actualização de 2008 das orientações gerais das políticas económicas dos Estados-Membros e da Comunidade e à execução das políticas de emprego dos Estados-Membros JO L 139 de 29.5.2008, p. 59. . No domínio da política orçamental, a Bélgica foi convidada a reforçar a «consolidação orçamental» e incentivada a concentrar-se em «aplicar na íntegra a estratégia destinada a garantir a viabilidade das finanças públicas a longo prazo, nomeadamente através da contenção das despesas, da obtenção de excedentes orçamentais e de uma redução constante da dívida pública.» Além disso, o Conselho recomendou que todos os Estados-Membros da área do euro «[prosseguissem] a consolidação orçamental tendo em vista atingir os seus objectivos a médio prazo, em conformidade com o Pacto de Estabilidade e Crescimento, alcançando assim um ajustamento estrutural anual de pelo menos 0,5 % do PIB, considerado como valor de referência» e «[melhorassem] a qualidade das finanças públicas, mediante a revisão das despesas públicas e da tributação, bem como a modernização da administração pública, com o propósito de reforçar a produtividade e a inovação, contribuindo assim para o crescimento económico, o emprego e a sustentabilidade orçamental».[3]
            JO L 139 de 29.5.2008, p. 59.
            2.4. Avaliação pela Comissão do relatório de Outubro de 2007 sobre a execução do programa nacional de reforma
            Em 11 de Dezembro de 2007, a Comissão adoptou o seu relatório estratégico sobre a Estratégia de Lisboa renovada para o crescimento e o emprego, que contém uma avaliação do relatório sobre a execução do programa nacional de reforma belga Comunicação da Comissão ao Conselho Europeu, «Relatório estratégico sobre a Estratégia de Lisboa renovada para o crescimento e o emprego: lançamento de um novo ciclo (2008-2010)» de 11.12.2007 (COM(2007)803). , resumida em seguida.[4]
            Comunicação da Comissão ao Conselho Europeu, «Relatório estratégico sobre a Estratégia de Lisboa renovada para o crescimento e o emprego: lançamento de um novo ciclo (2008-2010)» de 11.12.2007 (COM(2007)803).
            O programa nacional de reforma belga identifica como principais prioridades a fim de reforçar o crescimento e o emprego: a sustentabilidade das finanças públicas, a redução do custo do trabalho, a criação de um mercado de trabalho mais dinâmico, o estímulo da economia através do investimento e de reformas, o reforço do sistema de segurança social e a promoção das sinergias entre a protecção do ambiente e o crescimento. A Comissão estima que a Bélgica realizou bons progressos na execução do seu programa nacional de reforma no período de 2005-2007, não obstante um abrandamento do ritmo das reformas em 2007.
            Atendendo aos pontos fortes e fracos identificados e aos dados sobre os progressos realizados, a Comissão recomendou que a Bélgica conferisse a maior prioridade aos desafios nos domínios da redução da carga fiscal sobre o factor trabalho e que, simultaneamente, reforçasse a consolidação orçamental e melhorasse o funcionamento do mercado do trabalho.
            Além disso, a Bélgica deve também concentrar os seus esforços nos seguintes domínios: viabilidade das finanças públicas a longo prazo, melhoria da concorrência nos mercados do gás e da electricidade, promoção da I&D e da inovação e aumento da taxa de emprego dos trabalhadores mais idosos e dos grupos vulneráveis.
            Com base no Relatório Estratégico da Comissão, o Conselho adoptou, em 14 de Maio de 2008, recomendações relativas à actualização de 2008 das orientações gerais das políticas económicas dos Estados-Membros, incluindo a Bélgica.
            Caixa: Principais aspectos contemplados na avaliaçãoEm conformidade com o n.º 1 do artigo 5.° (programas de estabilidade) e o n.º 1 do artigo 9.° (programas de convergência) do Regulamento (CE) n.º 1466/97 do Conselho, a avaliação deve:Examinar se as hipóteses de natureza económica em que o programa se baseia são realistas;Examinar o objectivo orçamental de médio prazo (OMP) apresentado pelo Estado-Membro e determinar se a respectiva trajectória de ajustamento é adequada;Examinar se as medidas tomadas e/ou propostas para respeitar a trajectória de ajustamento são suficientes para alcançar o OMP durante o ciclo;Ao apreciar a trajectória de ajustamento para alcançar o OMP, determinar se os esforços de ajustamento são maiores em períodos de conjuntura económica favorável, atendendo a que podem ser mais limitados em períodos desfavoráveis, e, no respeitante aos Estados-Membros da área do euro e aos que participam no MTC II, examinar se o Estado-Membro prossegue a melhoria anual do seu saldo, em termos corrigidos de variações cíclicas e líquidos de medidas pontuais e temporárias, para alcançar o seu OMP, tendo 0,5% do PIB como valor de referência;Ao definir a trajectória de ajustamento para alcançar o OMP (no que se refere aos Estados-Membros que ainda não alcançaram este objectivo) e ao autorizar um desvio temporário em relação a esse objectivo (no que se refere aos Estados-Membros que já o alcançaram), examinar a execução das reformas estruturais importantes que induzam economias directas a longo prazo, inclusive através do reforço do crescimento potencial, e que tenham, portanto, um impacto verificável na sustentabilidade das finanças públicas a longo prazo (na condição de ser garantida uma margem de segurança adequada para assegurar a observância do valor de referência de 3% do PIB e de a situação orçamental regressar ao OMP dentro do período do programa), dando especial atenção às reformas dos sistemas de pensões, com a introdução de um sistema em vários pilares que inclua um pilar obrigatório de capitalização integral;Determinar se as políticas económicas do Estado-Membro são compatíveis com as orientações gerais das políticas económicas.A credibilidade dos pressupostos macroeconómicos do programa é avaliada em função das previsões estabelecidas na Primavera de 2008 pelos serviços da Comissão, de acordo com a metodologia comum utilizada para a estimativa do produto potencial e dos saldos corrigidos das variações cíclicas.A avaliação examina igualmente:A evolução do rácio da dívida e as perspectivas de sustentabilidade das finanças públicas a longo prazo, a que deve ser dada - de acordo com o relatório do Conselho de 20 de Março de 2005 intitulado «Melhorar a aplicação do Pacto de Estabilidade e Crescimento» - «uma atenção suficiente, no âmbito da supervisão das situações orçamentais». Uma comunicação da Comissão de 12 de Outubro de 2006 define a abordagem para fins de avaliação da sustentabilidade a longo prazo Comunicação da Comissão ao Conselho e ao Parlamento Europeu: «A sustentabilidade a longo prazo das finanças públicas na UE» de 12.10.2006 (COM (2006) 574 final) e Comissão Europeia, Direcção-Geral dos Assuntos Económicos e Financeiros (2006), « The long-term sustainability of public finances in the European Union »,  European Economy  n.º 4/2006. ;Comunicação da Comissão ao Conselho e ao Parlamento Europeu: «A sustentabilidade a longo prazo das finanças públicas na UE» de 12.10.2006 (COM (2006) 574 final) e Comissão Europeia, Direcção-Geral dos Assuntos Económicos e Financeiros (2006), « The long-term sustainability of public finances in the European Union »,  European Economy  n.º 4/2006.O grau de coerência com os programas nacionais de reforma, apresentados por cada Estado-Membro no contexto da Estratégia de Lisboa para o crescimento e o emprego, assim como o relatório de Outubro de 2007 sobre a sua execução. Na sua nota de envio de 7 de Junho de 2005 ao Conselho Europeu relativa às orientações gerais das políticas económicas para o período de 2005-2008, o Conselho ECOFIN indicou que os programas nacionais de reforma devem ser coerentes com os programas de estabilidade e de convergência;O cumprimento do código de conduta «Especificações sobre a aplicação do Pacto de Estabilidade e Crescimento e orientações sobre o conteúdo e a apresentação dos Programas de Estabilidade e Convergência», aprovadas pelo Conselho ECOFIN de 11 de Outubro de 2005. , que impõe, nomeadamente, uma estrutura e um conjunto de quadros de dados comuns em todos os programas de estabilidade e de convergência.«Especificações sobre a aplicação do Pacto de Estabilidade e Crescimento e orientações sobre o conteúdo e a apresentação dos Programas de Estabilidade e Convergência», aprovadas pelo Conselho ECOFIN de 11 de Outubro de 2005.|
            Recomendação de
            PARECER DO CONSELHO
            sobre o programa de estabilidade actualizado da Bélgica para 2007-2011
            O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
            Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia,
            Tendo em conta o Regulamento (CE) n.º 1466/97 do Conselho, de 7 de Julho de 1997, relativo ao reforço da supervisão das situações orçamentais e à supervisão e coordenação das políticas económicas JO L 209 de 2.8.1997, p.1. Regulamento com a redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n.º 1055/2005 (JO L 174 de 7.7.2005, p. 1). Os documentos referidos no presente texto podem ser consultados no seguinte endereço: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.  e, nomeadamente, o n.º 3 do seu artigo 5.º,[7]
            JO L 209 de 2.8.1997, p.1. Regulamento com a redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n.º 1055/2005 (JO L 174 de 7.7.2005, p. 1). Os documentos referidos no presente texto podem ser consultados no seguinte endereço:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            Tendo em conta a recomendação da Comissão,
            Após consulta do Comité Económico e Financeiro,
            EMITIU O PRESENTE PARECER:
            (1) Em [8 de Julho de 2008], o Conselho examinou o programa de estabilidade actualizado da Bélgica relativo ao período de 2007-2011 A actualização foi apresentada após a tomada de posse de um Governo com plenos poderes, ou seja, após o prazo de 1 de Dezembro fixado no Código de Conduta.  .[8]
            A actualização foi apresentada após a tomada de posse de um Governo com plenos poderes, ou seja, após o prazo de 1 de Dezembro fixado no Código de Conduta.
            (2) Nos últimos dez anos, o PIB em termos reais aumentou cerca de 2¼% em média, uma percentagem ligeiramente superior à taxa de crescimento média na área do euro. Este aumento relativamente elevado do PIB originou uma diminuição da taxa de desemprego, mas a taxa de emprego (nomeadamente, a dos jovens trabalhadores e dos trabalhadores mais idosos) e o número de horas trabalhadas continuam a ser baixos, devido à elevada pressão fiscal sobre o trabalho e à rigidez do mercado de trabalho, às fracas exigências impostas na procura de emprego, assim como à idade efectiva de reforma, pouco elevada. O orçamento manteve-se próximo do equilíbrio desde 2000 (excepto em 2005) e o rácio da dívida, que descera de 134% do PIB em 1993 para 108% do PIB em 2000, prosseguiu a sua notável diminuição, sendo actualmente inferior a 85% do PIB. Um aumento da taxa de emprego, associado a objectivos orçamentais ambiciosos, contribuiria para assegurar a sustentabilidade a longo prazo das finanças públicas.
            (3) O cenário macroeconómico subjacente ao programa prevê uma redução do crescimento do PIB em termos reais, que deve passar de 2,8% em 2007 para 1,9% em 2008 e estabilizar-se em torno de 2% nos anos seguintes. Com base nos dados actualmente disponíveis A avaliação tem, nomeadamente, em conta as previsões da Primavera de 2008 dos serviços da Comissão e a avaliação pela Comissão do relatório de Outubro de 2007 sobre a execução do programa nacional de reforma. , o cenário para 2008 e 2009 baseia-se em pressupostos de crescimento optimistas, atendendo à deterioração da situação internacional e ao aumento da inflação desde a finalização das previsões constantes do programa. Os pressupostos de crescimento para 2010-2011 são globalmente plausíveis. De acordo com a actualização do programa, a inflação deverá subir para 3,0% em 2008 e desacelerar para 1¾% no período 2009-2011. As projecções do programa em matéria de inflação para 2008-2009 afiguram-se optimistas, atendendo ao aumento acentuado dos preços dos produtos de base e dos produtos alimentares transformados nos últimos meses. Além disso, as projecções da actualização do programa, que apontam para um crescimento do emprego de cerca de 1% por ano, afiguram-se relativamente ambiciosas face a um crescimento do PIB inferior ao potencial ao longo do todo o período de programação. Embora pareçam prudentes para 2008, as previsões do programa relativas ao crescimento dos salários são optimistas no respeitante aos anos seguintes (3¼ - 3½%), especialmente atendendo à reduzida taxa de inflação prevista. [9]
            A avaliação tem, nomeadamente, em conta as previsões da Primavera de 2008 dos serviços da Comissão e a avaliação pela Comissão do relatório de Outubro de 2007 sobre a execução do programa nacional de reforma.
            (4) Em 2007, o défice das administrações públicas ascendeu a 0,2% do PIB, contra um objectivo de excedente de 0,3% do PIB fixado na anterior actualização do programa de estabilidade. Os resultados menos favoráveis em 2007 devem-se a um crescimento das despesas mais elevado do que o previsto, apenas parcialmente compensado por um ligeiro efeito de base positivo derivado de resultados superiores aos previstos em 2006 e pelo inesperado crescimento positivo das receitas. As despesas mais elevadas do que as planeadas reflectem, nomeadamente, o forte aumento dos subsídios pagos às empresas no âmbito do sistema de cheques-serviço e o impacto das medidas pontuais inferior ao previsto. O inesperado crescimento das receitas, que se explica essencialmente pelas contribuições para a segurança social superiores às previstas, registou-se não obstante a não execução de um certo número de medidas pontuais destinadas a aumentar as receitas. A execução orçamental em 2007 não foi, portanto, totalmente coerente com o convite formulado no parecer do Conselho de 27 de Março de 2007 sobre a anterior actualização do programa de estabilidade JO C 89 de 24.4.2007, p. 2.  e com as orientações de política orçamental adoptadas pelo Eurogrupo em Abril de 2007, uma vez que as receitas suplementares imprevistas foram utilizadas para cobrir despesas superiores às inscritas no orçamento.[10]
            JO C 89 de 24.4.2007, p. 2.
            (5) O principal objectivo da estratégia orçamental de médio prazo apresentada no programa consiste em assegurar uma redução contínua do rácio da dívida, ainda elevado, por forma a reduzi-lo de perto de 85% do PIB em 2007 para cerca de 71% do PIB em 2011, através do reforço gradual dos excedentes orçamentais globais até 1% do PIB em 2011, partindo de uma situação de orçamento equilibrado em 2008. De acordo com as projecções, o excedente primário, que tem vindo a diminuir desde 2001 (de 7,0% para 3,7% do PIB em 2007), paralelamente à contracção da dívida, deverá aumentar para 4,4% do PIB até 2011. Em consequência dos resultados menos favoráveis em 2007 do que os previstos, os objectivos orçamentais (tanto em termos nominais como estruturais) são inferiores aos fixados na anterior actualização ao longo de todo o período de programação. O programa prevê que o saldo estrutural calculado de acordo com a metodologia comum melhore, passando de um défice de ¼% do PIB em 2007 para um excedente de perto de 1½% do PIB em 2011. Em comparação com o cenário previsto na anterior actualização do programa de estabilidade, a realização do objectivo de médio prazo (OMP) - que consiste num excedente de 0,5% do PIB em termos estruturais, ou seja, corrigido das variações cíclicas e líquido de medidas pontuais e temporárias - é adiado por um ano, para 2009. O ajustamento é feito tanto do lado das despesas como das receitas. A redução prevista das despesas de 0,7 pontos percentuais do PIB em termos nominais explica-se essencialmente por uma diminuição das despesas com juros, resultante da diminuição prevista do rácio da dívida. O aumento das receitas cifra-se em 0,5% do PIB e resulta do alargamento previsto das bases tributáveis. Contrariamente à anterior actualização, o programa não prevê expressamente um novo recurso a medidas pontuais após 2008.
            (6) Os resultados orçamentais poderão ser inferiores aos previstos no programa. Em primeiro lugar, o ambiente macroeconómico poderá ser mais desfavorável do que o projectado na actualização do programa, especialmente em 2008 e 2009. Em particular, os pressupostos optimistas em relação ao crescimento do emprego, dos salários e do consumo poderão ter conduzido a uma sobrestimação das receitas fiscais. Além disso, as previsões relativas à elasticidade fiscal global parecem optimistas para 2008. No respeitante às despesas primárias, o programa não inclui as medidas que se afiguram necessárias para alcançar o ajustamento planeado, atendendo ao aumento das despesas ligadas ao envelhecimento demográfico e às projecções de aumentos salariais relativamente elevados. Por outro lado, com excepção da redução das despesas com juros, a composição do ajustamento assenta nitidamente no lado das receitas, o que pode reduzir a sua sustentabilidade. Por último, embora o orçamento tenha sido globalmente equilibrado nos últimos anos, a realização dos excedentes orçamentais pretendidos foi adiada. Não obstante as condições macroeconómicas favoráveis em 2007, o objectivo orçamental não foi atingido, perante a ausência de um governo com plenos poderes após as eleições federais de Junho. Em 2008, afiguram-se necessárias novas medidas para atingir o objectivo. Atendendo aos riscos que pesam sobre as perspectivas macroeconómicas e aos objectivos orçamentais supramencionados, a evolução do rácio da dívida poderá ser um pouco menos favorável do que a projectada no programa, embora a dívida se mantenha numa trajectória claramente descendente.
            (7) Tendo em conta esta avaliação dos riscos, a orientação orçamental do programa pode não ser suficiente para assegurar a realização do OMP até 2009, como previsto no programa. Contudo, está prevista a manutenção de uma margem de segurança suficiente para impedir que o défice exceda o limite de 3% do PIB, no quadro de flutuações cíclicas normais, durante o período de programação. O ritmo de ajustamento em relação ao OMP decorrente do programa deveria ser reforçado em 2008, através da aplicação de medidas orçamentais estruturais suplementares no âmbito do exercício de controlo orçamental previsto, por forma a garantir a realização do objectivo de orçamento equilibrado. Em 2009, o ajustamento deveria apoiar-se em medidas, em particular no lado das despesas, por forma a respeitar a melhoria de 0,5% de PIB definida como valor de referência no Pacto de Estabilidade e Crescimento e alcançar o OMP como previsto. O Conselho observa igualmente que os planos orçamentais para 2008 não são totalmente coerentes com as orientações de política orçamental adoptadas pelo Eurogrupo em Abril de 2007. Embora possa diminuir menos que o projectado no programa, o rácio da dívida parece estar a diminuir a um ritmo suficiente em direcção ao valor de referência durante o período de programação.
            (8) A sustentabilidade das finanças públicas da Bélgica está sujeita a um risco médio. O impacto orçamental a longo prazo do envelhecimento demográfico é superior à média da UE-27, nomeadamente em virtude do aumento relativamente elevado das despesas com pensões em percentagem do PIB nas próximas décadas. A idade efectiva de reforma na Bélgica é uma das mais baixas da UE, tendo o Pacto de Solidariedade entre as Gerações, que introduziu um certo número de alterações no sistema de pensões, por objectivo aumentá-la. Mesmo se esta reforma constitui um passo na boa direcção, as projecções nacionais mostram que não reduzirá os hiatos de sustentabilidade. A situação orçamental em 2007 estimada no programa – embora ligeiramente mais desfavorável do que a situação inicial do programa anterior – contribui para atenuar o impacto orçamental a longo prazo do envelhecimento demográfico, mas não permite compensar inteiramente as futuras pressões sobre as despesas. A manutenção de elevados excedentes primários a médio prazo, por forma a reduzir o rácio da dívida para um nível inferior ao valor de referência previsto no Tratado, e a aplicação de medidas suplementares destinadas a fazer face ao aumento substancial das despesas ligadas ao envelhecimento demográfico deveriam contribuir para reduzir os riscos que pesam sobre a sustentabilidade das finanças públicas.
            (9) O programa de estabilidade afigura-se, em certa medida, coerente com o relatório de Outubro de 2007 sobre a execução do programa nacional de reforma. Em particular, ambos os relatórios consideram que, face ao envelhecimento demográfico, a sustentabilidade das finanças públicas representa um desafio essencial para a economia da Bélgica. O programa de estabilidade não contém, todavia, uma avaliação qualitativa do impacto global do relatório de Outubro de 2007 sobre a execução do programa nacional de reforma no âmbito da estratégia orçamental de médio prazo, nem fornece informações sistemáticas sobre os custos ou as economias orçamentais directas induzidas pelas principais reformas previstas no programa nacional de reforma. Por outro lado, as projecções orçamentais do programa parecem ter em conta as implicações, para as finanças públicas, das acções já executadas com base no programa nacional de reforma.
            (10) Globalmente, a estratégia orçamental do programa é coerente com as recomendações dirigidas à Bélgica em matéria de política orçamental no quadro das orientações gerais das políticas económicas, incluídas nas orientações integradas e nas orientações para os Estados-Membros da área do euro, formuladas no contexto da Estratégia de Lisboa.
            (11) No respeitante aos requisitos em matéria de dados especificados no Código de Conduta para os Programas de Estabilidade e Convergência, o programa omite certos dados obrigatórios e facultativos Em particular, não são comunicados os dados sobre os saldos sectoriais. .[11]
            Em particular, não são comunicados os dados sobre os saldos sectoriais.
            Em termos gerais, pode concluir-se que, após uma redução notável do rácio da dívida desde 1993 para 85% em 2007, o programa prevê uma redução contínua e rápida através de um reforço gradual dos excedentes globais, no seguimento da deterioração da situação orçamental verificada em 2007. A consolidação orçamental assenta essencialmente na redução das despesas com juros e no aumento das receitas fiscais, permanecendo reduzidos os esforços envidados no domínio das despesas primárias. A realização dos objectivos orçamentais está sujeita a um certo número de riscos, nomeadamente atendendo aos pressupostos macroeconómicos subjacentes relativamente favoráveis e ao facto de o programa não especificar as medidas que poderão ser necessárias para atingir os objectivos. O ajustamento em direcção ao OMP em 2008 não se afigura suficiente e, na ausência das medidas suplementares, parece improvável que o OMP seja atingido em 2009, como previsto.
            Atendendo à avaliação  supra  e à luz das orientações de política orçamental adoptadas pelo Eurogrupo em Abril de 2007, a Bélgica é convidada a:
            i) assegurar a realização do objectivo de orçamento equilibrado em 2008 e a obtenção do OMP em 2009, procedendo ao ajustamento estrutural de 0,5% do PIB, definido como valor de referência, inclusive através da execução de medidas estruturais suplementares, em particular no lado das despesas;
            ii) atendendo ao ainda elevado nível da dívida e ao aumento previsto das despesas ligadas ao envelhecimento demográfico, continuar a lutar pela sustentabilidade a longo prazo das finanças públicas através da obtenção de excedentes primários elevados em termos estruturais, assim como da execução de reformas destinadas a aumentar a taxa de emprego e o crescimento potencial e a reduzir o custo orçamental do envelhecimento da população.
            Comparação das principais projecções macroeconómicas e orçamentais
             | |2006|2007|2008|2009|2010|2011|
            PIB real (variação em %)|PE Abril de 2008|2,8|2,7|1,9|2,0|2,0|2,0|
            |COM Abril de 2008|2,8|2,7|1,7|1,5|n.d.|n.d.|
            |PE Dez. de 2006|2,7|2,2|2,1|2,2|2,2|n.d.|
            Inflação IHPC (%)|PE Abril de 2008|2,3|1,8|3,0|1,7|1,8|1,8|
            |COM Abril de 2008|2,3|1,8|3,6|2,3|n.d.|n.d.|
            |PE Dez. de 2006|2,4|1,9|1,8|1,8|1,9|n.d.|
            Hiato do produto 1 (% do PIB potencial)|PE Abril de 2008|0,1|0,3|-0,1|-0,4|-0,5|-0,8|
            |COM Abril de 2008 2|0,1|0,3|-0,3|-1,0|n.d.|n.d.|
            |PE Dez. de 2006|-0,3|-0,4|-0,4|-0,4|-0,3|n.d.|
            Capacidade/necessidade líquida de financiamento em relação ao resto do mundo (% do PIB)|PE Abril de 2008|n.d.|n.d.|n.d.|n.d.|n.d.|n.d.|
            |COM Abril de 2008|3,4|3,2|2,6|2,4|n.d.|n.d.|
            |PE Dez. de 2006|2,0|2,0|2,2|2,4|2,7|n.d.|
            Saldo das administrações públicas (% do PIB)|PE Abril de 2008|0,3|-0,2|0,0|0,3|0,7|1,0|
            |COM Abril de 2008|0,3|-0,2|-0,4|-0,6|n.d.|n.d.|
            |PE Dez. de 2006|0,0|0,3|0,5|0,7|0,9|n.d.|
            Saldo primário (% do PIB)|PE Abril de 2008|4,3|3,7|3,7|3,8|4,1|4,3|
            |COM Abril de 2008|4,3|3,7|3,3|2,9|n.d.|n.d.|
            |PE Dez. de 2006|4,1|4,2|4,1|4,1|4,2|n.d.|
            Saldo corrigido das variações cíclicas 1 (% do PIB)|PE Abril de 2008|0,3|-0,4|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |COM Abril de 2008|0,3|-0,3|-0,2|-0,1|n.d.|n.d.|
            |PE Dez. de 2006|0,2|0,5|0,7|0,9|1,1|n.d.|
            Saldo estrutural 3 (% do PIB)|PE Abril de 2008|-0,4|-0,3|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |COM Abril de 2008|-0,6|-0,3|-0,2|-0,1|n.d.|n.d.|
            |PE Dez. de 2006 4|-0,4|0,1|n.d.|n.d.|n.d.|n.d.|
            Dívida bruta das administrações públicas (% do PIB)|PE Abril de 2008|88,2|84,9|81,5|78,1|74,7|71,1|
            |COM Abril de 2008|88,2|84,9|81,9|79,9|n.d.|n.d.|
            |PE Dez. de 2006|87,7|83,9|80,4|76,6|72,6|n.d.|
            Notas :|
            1  Hiatos do produto e saldos corrigidos das variações cíclicas de acordo com os programas, recalculados pelos serviços da Comissão com base nas informações contidas nos mesmos.|
            2  Com base num crescimento potencial estimado em 2,5%, 2,5%, 2,2% e 2,2%, respectivamente, no período de 2006-2009.|
            3  Saldo corrigido das variações cíclicas, com exclusão de medidas pontuais e temporárias. De acordo com o programa mais recente, as medidas pontuais e outras medidas temporárias têm um efeito de redução do défice de 0,7% do PIB em 2006 e um efeito de aumento do défice de 0,1% do PIB em 2007. De acordo com as previsões da Primavera da Comissão, as medidas pontuais e outras medidas temporárias têm um efeito de redução do défice de 0,9% do PIB em 2006 e um efeito de aumento do défice de 0,1% do PIB em 2007.|
            4  A actualização do programa de estabilidade de Dezembro de 2006 não contém informações acerca do recurso a medidas pontuais nos anos de 2008 a 2010.|
             | | | | | | | |
            Fontes :|
            Programa de estabilidade (PE); previsões económicas estabelecidas pelos Serviços da Comissão na Primavera de 2008 (COM); cálculos dos serviços da Comissão.|
            [1] JO L 209 de 2.8.1997, p.1. Regulamento com a redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n.º 1055/2005 (JO L 174 de 7.7.2005, p. 1). Os documentos referidos no presente texto podem ser consultados no seguinte endereço: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [2] A declaração pode ser consultada na sua íntegra no seguinte endereço: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            [3] JO L 139 de 29.5.2008, p. 59.
            [4] Comunicação da Comissão ao Conselho Europeu, «Relatório estratégico sobre a Estratégia de Lisboa renovada para o crescimento e o emprego: lançamento de um novo ciclo (2008-2010)» de 11.12.2007 (COM(2007)803).
            [5] Comunicação da Comissão ao Conselho e ao Parlamento Europeu: «A sustentabilidade a longo prazo das finanças públicas na UE» de 12.10.2006 (COM (2006) 574 final) e Comissão Europeia, Direcção-Geral dos Assuntos Económicos e Financeiros (2006), « The long-term sustainability of public finances in the European Union »,  European Economy  n.º 4/2006.
            [6] «Especificações sobre a aplicação do Pacto de Estabilidade e Crescimento e orientações sobre o conteúdo e a apresentação dos Programas de Estabilidade e Convergência», aprovadas pelo Conselho ECOFIN de 11 de Outubro de 2005.
            [7] JO L 209 de 2.8.1997, p.1. Regulamento com a redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n.º 1055/2005 (JO L 174 de 7.7.2005, p. 1). Os documentos referidos no presente texto podem ser consultados no seguinte endereço: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [8] A actualização foi apresentada após a tomada de posse de um Governo com plenos poderes, ou seja, após o prazo de 1 de Dezembro fixado no Código de Conduta.
            [9] A avaliação tem, nomeadamente, em conta as previsões da Primavera de 2008 dos serviços da Comissão e a avaliação pela Comissão do relatório de Outubro de 2007 sobre a execução do programa nacional de reforma.
            [10] JO C 89 de 24.4.2007, p. 2.
            [11] Em particular, não são comunicados os dados sobre os saldos sectoriais.
         EL
            (...PICT...)|ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ|
            Βρυξέλλες, 11.6.2008
            SEC(2008) 2013 τελικό

            Σύσταση για
            ΓΝΩΜΗ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ
            σχετικά με το επικαιροποιημένο πρόγραμμα σταθερότητας του Βελγίου, 2007-2011
            (υποβληθείσα από την Επιτροπή)
            ΑΙΤΙΟΛΟΓΙΚΗ ΕΚΘΕΣΗ
            1. Γενικο πλαισιο
            Το Σύμφωνο Σταθερότητας και Ανάπτυξης βασίζεται στον στόχο της επίτευξης υγιών δημόσιων οικονομικών ως μέσο ενίσχυσης των προϋποθέσεων για σταθερότητα των τιμών και ισχυρή διατηρήσιμη ανάπτυξη, οι οποίες ευνοούν τη δημιουργία απασχόλησης Η μεταρρύθμιση του Συμφώνου το 2005, αφενός αναγνώριζε τη χρησιμότητα του συμφώνου για την εδραίωση της δημοσιονομικής πειθαρχίας, αφετέρου δε, αποσκοπούσε στην ενίσχυση της αποτελεσματικότητας και των οικονομικών του ερεισμάτων, καθώς επίσης στη διασφάλιση της μακροπρόθεσμης διατηρησιμότητας των δημόσιων οικονομικών.
            Ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1466/97 του Συμβουλίου για την ενίσχυση της εποπτείας της δημοσιονομικής κατάστασης και την εποπτεία και τον συντονισμό των οικονομικών πολιτικών ΕΕ L 209 της 2.8.1997, σ. 1.   Κανονισμός όπως τροποποιήθηκε τελευταία με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1055/2005 (ΕΕ L 174 της 7.7.2005, σ. 1).   Τα έγγραφα που αναφέρονται στο παρόν κείμενο διατίθενται στην εξής διεύθυνση:   http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_e l .htm . , ο οποίος αποτελεί στοιχείο του Συμφώνου Σταθερότητας και Ανάπτυξης, ορίζει ότι τα κράτη μέλη υποβάλλουν στο Συμβούλιο και την Επιτροπή προγράμματα σταθερότητας ή σύγκλισης και ετήσιες επικαιροποιήσεις τους.   Τα κράτη μέλη που έχουν ήδη υιοθετήσει το ενιαίο νόμισμα υποβάλλουν (επικαιροποιημένα) προγράμματα σταθερότητας, ενώ τα κράτη μέλη που δεν το έχουν ακόμη υιοθετήσει υποβάλλουν (επικαιροποιημένα) προγράμματα σύγκλισης.   Το πρώτο πρόγραμμα σταθερότητας του Βελγίου υποβλήθηκε τον Δεκέμβριο του 1998.   Κατ’ εφαρμογή του κανονισμού, το Συμβούλιο εξέδωσε γνώμη επί του προγράμματος στις 15 Μαρτίου 1999 βάσει σύστασης της Επιτροπής και μετά από διαβουλεύσεις με την Οικονομική και Δημοσιονομική Επιτροπή.   Όσον αφορά τα επικαιροποιημένα προγράμματα σταθερότητας και σύγκλισης, ο κανονισμός προβλέπει ότι αυτά αξιολογούνται από την Ευρωπαϊκή Επιτροπή και εξετάζονται από την Οικονομική και Δημοσιονομική Επιτροπή και ότι, εφόσον κρίνεται αναγκαίο και με βάση την ίδια διαδικασία με την προαναφερόμενη, τα επικαιροποιημένα προγράμματα σταθερότητας και σύγκλισης μπορούν να εξετασθούν από το Συμβούλιο.[1]
            ΕΕ L 209 της 2.8.1997, σ. 1.   Κανονισμός όπως τροποποιήθηκε τελευταία με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1055/2005 (ΕΕ L 174 της 7.7.2005, σ. 1).   Τα έγγραφα που αναφέρονται στο παρόν κείμενο διατίθενται στην εξής διεύθυνση:   http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_e l .htm .
            2. Ιστορικο  ΠΛΑΙΣΙΟ ΤΗΣ  Αξιολογηση Σ  του επικαιροποιημενου προγραμματος
            Η Επιτροπή εξέτασε το πλέον πρόσφατο επικαιροποιημένο πρόγραμμα σταθερότητας του Βελγίου, το οποίο υποβλήθηκε στις 21 Απριλίου 2008, και εισηγείται στο Συμβούλιο να εκδώσει γνώμη επ’ αυτού (βλ. παρακάτω το πλαίσιο με τα κυριότερα σημεία της αξιολόγησης).
            Προκειμένου να σχηματισθεί μια εικόνα του πλαισίου εντός του οποίου αξιολογείται η δημοσιονομική στρατηγική του επικαιροποιημένου προγράμματος σταθερότητας, στις παραγράφους που ακολουθούν περιγράφονται συνοπτικά τα εξής:
            (1) η πλέον πρόσφατη αξιολόγηση της κατάστασης της χώρας βάσει του προληπτικού σκέλους του Συμφώνου Σταθερότητας και Ανάπτυξης (περίληψη της γνώμης του Συμβουλίου σχετικά με το προηγούμενο επικαιροποιημένο πρόγραμμα σταθερότητας)
            (2) οι προσανατολισμοί των δημοσιονομικών προοπτικών που εγκρίθηκαν από την Ευρωομάδα τον Απρίλιο του 2007
            (3) οι επικαιροποιημένοι ειδικοί κατά χώρα γενικοί προσανατολισμοί της οικονομικής πολιτικής στον τομέα των δημοσιονομικών πολιτικών που εκδόθηκαν τον Μάιο του 2008
            (4) η αξιολόγηση της Επιτροπής σχετικά με την έκθεση εφαρμογής του εθνικού προγράμματος μεταρρυθμίσεων που υποβλήθηκε τον Οκτώβριο του 2007.
            2.1. Αξιολόγηση που περιέχεται στη γνώμη του Συμβουλίου σχετικά με το προηγούμενο επικαιροποιημένο πρόγραμμα
            Στη γνώμη που διατύπωσε στις 27 Μαρτίου 2007, το Συμβούλιο συνόψισε την αξιολόγησή του σχετικά με το προηγούμενο επικαιροποιημένο πρόγραμμα σταθερότητας, για την περίοδο 2006-2010, ως εξής:   «Το Συμβούλιο θεωρεί ότι η στρατηγική συνεχούς μείωσης του χρέους, το οποίο εξακολουθεί να είναι υψηλό, αποτελεί υπόδειγμα δημοσιονομικών πολιτικών που ασκούνται με βάση το Σύμφωνο Σταθερότητας και Ανάπτυξης. Ωστόσο, μολονότι το πρόγραμμα προβλέπει τη βαθμιαία αύξηση των πλεονασμάτων (ιδίως μέσω της μείωσης των δαπανών για τόκους) έχοντας ως αφετηρία ισοσκελισμένη θέση σε ονομαστικούς όρους, υπάρχουν ορισμένες αβεβαιότητες ως προς την επίτευξη των δημοσιονομικών στόχων. Όμως, αναμένεται ότι ο μεσοπρόθεσμος στόχος θα επιτευχθεί εντός της περιόδου του προγράμματος».
            Με βάση την αξιολόγηση αυτή, το Συμβούλιο κάλεσε το Βέλγιο «να εξασφαλίσει την επίτευξη του δημοσιονομικού στόχου για το 2007 και να ενισχύσει τον ρυθμό προσαρμογής προς τον μεσοπρόθεσμο δημοσιονομικό στόχο (ΜΔΣ) κατά τα επόμενα έτη, μεταξύ άλλων μέσω της μείωσης της προσφυγής σε έκτακτα μέτρα», και «λόγω του υψηλού επιπέδου του χρέους και της προβλεπόμενης αύξησης των δαπανών που συνδέονται με τη δημογραφική γήρανση, να επιδιώξει με αποτελεσματικότερο τρόπο την μακροπρόθεσμη διατηρησιμότητα των δημόσιων οικονομικών επιτυγχάνοντας, τουλάχιστον, τον ΜΔΣ, καθώς και με την εφαρμογή μεταρρυθμίσεων».
            2.2. Προσανατολισμοί των δημοσιονομικών προοπτικών που εγκρίθηκαν από την Ευρωομάδα τον Απρίλιο του 2007
            Στις 20 Απριλίου 2007, προκειμένου να βελτιωθεί ο συντονισμός των δημοσιονομικών πολιτικών στη ζώνη του ευρώ, οι υπουργοί της Ευρωομάδας συζήτησαν τις δημοσιονομικές εξελίξεις σε εθνικό επίπεδο το 2007, καθώς και τις προκαταρκτικές προοπτικές πολιτικής για το 2008 και τις επιπτώσεις τους για τη ζώνη του ευρώ.
            Επιβεβαιώνοντας την προσήλωσή τους στις αρχές που διέπουν την άσκηση υγιούς δημοσιονομικής πολιτικής βάσει του αναθεωρημένου Συμφώνου Σταθερότητας και Ανάπτυξης, και στους εθνικούς δημοσιονομικούς κανόνες, οι υπουργοί δεσμεύθηκαν (i) να αξιοποιήσουν τα καλύτερα από το αναμενόμενο δημοσιονομικά αποτελέσματα του 2006 για να επιδιώξουν την επίτευξη πιο φιλόδοξων στόχων από εκείνους που καθορίστηκαν στα επικαιροποιημένα προγράμματα σταθερότητας που υποβλήθηκαν στα τέλη του 2006·   (ii) να εκτελέσουν τους προϋπολογισμούς τους για το 2007 όπως είχαν προγραμματίσει, αποφεύγοντας τις υπερβάσεις στις δαπάνες και χρησιμοποιώντας απρόβλεπτα έκτακτα έσοδα για να μειώσουν το έλλειμμα και χρέος·  και (iii) να μεριμνήσουν κατά την κατάρτιση των προγραμμάτων δημοσιονομικής πολιτικής για το 2008 ώστε να επιταχυνθεί ο ρυθμός προσαρμογής στον ΜΔΣ των κρατών μελών που δεν τον έχουν ακόμη επιτύχει και να αποφευχθεί γενικότερα η τροφοδότηση μακροοικονομικών ανισορροπιών στα κράτη μέλη που έχουν επιτύχει τον ΜΔΣ τους Το πλήρες κείμενο της δήλωσης διατίθεται στη διεύθυνση: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf .[2]
            Το πλήρες κείμενο της δήλωσης διατίθεται στη διεύθυνση:
            www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            2.3. Επικαιροποιημένοι ειδικοί κατά χώρα γενικοί προσανατολισμοί της οικονομικής πολιτικής στον τομέα των δημοσιονομικών πολιτικών που εκδόθηκαν τον Μάιο του 2008
            Στις 14 Μαΐου 2008, το Συμβούλιο εξέδωσε σύσταση σχετικά με την επικαιροποίηση για το 2008 των γενικών προσανατολισμών των οικονομικών πολιτικών των κρατών μελών και της Κοινότητας και σχετικά με την εφαρμογή των πολιτικών απασχόλησης των κρατών μελών ΕΕ L 139 της 3.4.2007, σ. 59. .  Στο τομέα της δημοσιονομικής πολιτικής, εκλήθη το Βέλγιο «να ενισχύσει τη δημοσιονομική εξυγίανση» και να μεριμνήσει ώστε «να εφαρμόσει πλήρως τη στρατηγική που έχει ως στόχο τη μακροπρόθεσμη διατηρησιμότητα των δημόσιων οικονομικών, συμπεριλαμβανομένου του περιορισμού των δαπανών, των δημοσιονομικών πλεονασμάτων και της μόνιμης μείωσης του δημόσιου χρέους». Επί πλέον,  σε όλα τα κράτη μέλη της ζώνης του ευρώ έγινε σύσταση «να επιδιώξουν ή να συνεχίσουν μια φιλόδοξη δημοσιονομική εξυγίανση προς την κατεύθυνση των μεσοπρόθεσμων στόχων τους σύμφωνα με το Σύμφωνο Σταθερότητας και Ανάπτυξης, προσπαθώντας έτσι να επιτύχουν ετήσια διαρθρωτική προσαρμογή τουλάχιστον 0,5 % του ΑΕΠ που θεωρείται ως το ποσοστό αναφοράς» και «να βελτιώσουν την ποιότητα των δημοσίων οικονομικών επανεξετάζοντας τις δημόσιες δαπάνες και τη φορολογία και εκσυγχρονίζοντας τη δημόσια διοίκηση, για να ενισχύσουν την παραγωγικότητα και την καινοτομία, συμβάλλοντας έτσι στην οικονομική ανάπτυξη, την απασχόληση και στη δημοσιονομική διατηρησιμότητα».[3]
            ΕΕ L 139 της 3.4.2007, σ. 59.
            2.4. Η αξιολόγηση της Επιτροπής σχετικά με την έκθεση εφαρμογής του εθνικού προγράμματος μεταρρυθμίσεων που υποβλήθηκε τον Οκτώβριο του 2007
            Στις 11 Δεκεμβρίου 2007, η Επιτροπή εξέδωσε τη στρατηγική της έκθεση για την ανανεωμένη στρατηγική της Λισαβόνας για την ανάπτυξη και την απασχόληση, η οποία περιλαμβάνει αξιολόγηση της έκθεσης εφαρμογής του εθνικού προγράμματος μεταρρυθμίσεων του Βελγίου, η οποία υποβλήθηκε τον Οκτώβριο του 2007 Ανακοίνωση της Επιτροπής προς το Ευρωπαϊκό Συμβούλιο «Στρατηγική έκθεση σχετικά με την ανανεωμένη στρατηγική της Λισαβόνας για την ανάπτυξη και την απασχόληση: έναρξη του νέου κύκλου (2008-2010)», 11.12.2007, COM(2007)803. . Η αξιολόγηση αυτή συνοψίζεται στα κάτωθι.[4]
            Ανακοίνωση της Επιτροπής προς το Ευρωπαϊκό Συμβούλιο «Στρατηγική έκθεση σχετικά με την ανανεωμένη στρατηγική της Λισαβόνας για την ανάπτυξη και την απασχόληση: έναρξη του νέου κύκλου (2008-2010)», 11.12.2007, COM(2007)803.
            Το εθνικό πρόγραμμα μεταρρυθμίσεων του Βελγίου αναγνωρίζει ως βασικές προτεραιότητες για τη δημιουργία ανάπτυξης και απασχόλησης τα εξής: διατηρησιμότητα των δημόσιων οικονομικών, μείωση του εργατικού κόστους, δημιουργία μιας δυναμικότερης αγοράς εργασίας, τόνωση της οικονομίας μέσω επενδύσεων και μεταρρυθμίσεων, ενίσχυση του συστήματος κοινωνικής ασφάλισης και ενίσχυση των συνεργειών μεταξύ περιβαλλοντικής προστασίας και οικονομικής ανάπτυξης.   Η αξιολόγηση του εν λόγω προγράμματος από την Επιτροπή δείχνει ότι το Βέλγιο έχει σημειώσει ικανοποιητική πρόοδο στην εφαρμογή του εθνικού προγράμματος μεταρρυθμίσεων κατά την περίοδο 2005-2007, παρά την κάποια επιβράδυνση του ρυθμού των μεταρρυθμίσεων το 2007.
            Με βάση τα θετικά στοιχεία και τις αδυναμίες που διαπιστώθηκαν και με δεδομένη την πρόοδο που έχει σημειωθεί, η Επιτροπή συνέστησε στο Βέλγιο να δώσει απόλυτη προτεραιότητα στις προκλήσεις που θέτει η υψηλή φορολογική επιβάρυνση της εργασίας, με ταυτόχρονη ενίσχυση της δημοσιονομικής εξυγίανσης και βελτίωση των επιδόσεων της αγοράς εργασίας.
            Επί πλέον, το Βέλγιο θα πρέπει να δώσει έμφαση στους ακόλουθους τομείς: μακροπρόθεσμη διατηρησιμότητα των δημόσιων οικονομικών, ανταγωνισμός στις αγορές φυσικού αερίου και ηλεκτρικής ενέργειας, Ε&A και επιδόσεις στον χώρο της καινοτομίας, και ποσοστό απασχόλησης των εργαζομένων μεγαλύτερης ηλικίας και αυτών που ανήκουν ευάλωτες ομάδες του πληθυσμού.
            Με βάση τη στρατηγική έκθεση της Επιτροπής, το Συμβούλιο εξέδωσε στις 14 Μαΐου 2008 συστάσεις για την επικαιροποίηση των γενικών προσανατολισμών των οικονομικών πολιτικών των κρατών μελών για το 2008, στις οποίες γίνεται αναφορά και στο Βέλγιο.
            Πλαίσιο:   Κυριότερα σημεία της αξιολόγησηςΌπως απαιτεί το άρθρο 5 παράγραφος 1 (για τα προγράμματα σταθερότητας) και το άρθρο 9 παράγραφος 1 (για τα προγράμματα σύγκλισης) του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1466/97 του Συμβουλίου, κατά την αξιολόγηση εξετάζεται:αν είναι ευλογοφανείς οι οικονομικές παραδοχές στις οποίες βασίζεται το πρόγραμμα,ο μεσοπρόθεσμος δημοσιονομικός στόχος (ΜΔΣ) που καθόρισε το κράτος μέλος και αν η πορεία προσαρμογής για την επίτευξη του στόχου αυτού είναι κατάλληλη,αν τα μέτρα που λαμβάνονται ή/και προτείνονται για την τήρηση της πορείας προσαρμογής επαρκούν για την επίτευξη του ΜΔΣ κατά τη διάρκεια του οικονομικού κύκλου,κατά την αξιολόγηση της πορείας προσαρμογής για την επίτευξη του ΜΔΣ, αν καταβάλλεται μεγαλύτερη προσπάθεια προσαρμογής σε περιόδους ευνοϊκής οικονομικής συγκυρίας, ενώ η προσπάθεια μπορεί να είναι πιο περιορισμένη σε περιόδους δυσμενούς οικονομικής συγκυρίας και, για τα κράτη μέλη της ζώνης του ευρώ και του ΜΣΙ ΙΙ, αν το κράτος μέλος προβλέπει ετήσια βελτίωση του κυκλικά προσαρμοσμένου ισοζυγίου, μείον τα έκτακτα και λοιπά προσωρινά μέτρα, ίση προς 0,5% του ΑΕΠ ως ένδειξη προόδου για την επίτευξη του ΜΔΣ του,κατά τον προσδιορισμό της πορείας προσαρμογής για την επίτευξη του ΜΔΣ (για κράτη μέλη που δεν τον έχουν ακόμη επιτύχει) ή την προσωρινή απόκλιση από αυτόν (για κράτη μέλη που τον έχουν επιτύχει), αν εφαρμόζονται μείζονες διαρθρωτικές μεταρρυθμίσεις που οδηγούν άμεσα στην εξοικονόμηση πόρων μακροπρόθεσμα (μεταξύ άλλων, μέσω της αύξησης της δυνητικής ανάπτυξης) και, ως εκ τούτου, έχουν απτά αποτελέσματα για τη μακροπρόθεσμη διατηρησιμότητα των δημόσιων οικονομικών (υπό τον όρο ότι εξασφαλίζεται ένα κατάλληλο περιθώριο ασφαλείας σε σχέση με την τιμή αναφοράς 3% του ΑΕΠ και εφόσον η δημοσιονομική θέση αναμένεται να επανέλθει στα επίπεδα του ΜΔΣ εντός της περιόδου του προγράμματος), με ιδιαίτερη προσοχή στις μεταρρυθμίσεις του συνταξιοδοτικού συστήματος που εισάγουν πολυπυλωνικό σύστημα που περιλαμβάνει έναν υποχρεωτικό και πλήρως κεφαλαιοποιητικό πυλώνα,αν οι οικονομικές πολιτικές του κράτους μέλους παρουσιάζουν συνοχή με τους γενικούς προσανατολισμούς των οικονομικών πολιτικών.Η ευλογοφάνεια των μακροοικονομικών παραδοχών του προγράμματος αξιολογείται με βάση τις εαρινές προβλέψεις των υπηρεσιών της Επιτροπής του 2008, χρησιμοποιώντας επίσης την από κοινού συμφωνηθείσα μεθοδολογία για την εκτίμηση της δυνητικής παραγωγής και των κυκλικά προσαρμοσμένων ισοζυγίων.Κατά την αξιολόγηση εξετάζεται επίσης:η εξέλιξη του δείκτη του χρέους και οι προοπτικές της μακροπρόθεσμης διατηρησιμότητας των δημόσιων οικονομικών τα οποία, σύμφωνα με την έκθεση του Συμβουλίου της 20ής Μαρτίου 2005 για τη «Βελτίωση της εφαρμογής του Συμφώνου Σταθερότητας και Ανάπτυξης», πρέπει να αποτελούν αντικείμενο «αρκετής προσοχής […] κατά την εποπτεία των δημοσιονομικών θέσεων».   Σε ανακοίνωση της Επιτροπής, της 12ης Οκτωβρίου 2006, περιγράφεται η προσέγγιση που πρέπει να τηρείται κατά την αξιολόγηση της μακροπρόθεσμης διατηρησιμότητας Ανακοίνωση της Επιτροπής προς το Συμβούλιο και το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο - Μακροπρόθεσμη διατηρησιμότητα των δημόσιων οικονομικών στην ΕΕ, της 12.10.2006, COM (2006) 574 τελικό και έγγραφο της Ευρωπαϊκής Επιτροπής, Γενική Διεύθυνση Οικονομικών και Χρηματοδοτικών Υποθέσεων (2006), «Μακροπρόθεσμη διατηρησιμότητα των δημόσιων οικονομικών στην Ευρωπαϊκή Ένωση», Ευρωπαϊκή Οικονομία, τεύχος αριθ. 4/2006.   ,Ανακοίνωση της Επιτροπής προς το Συμβούλιο και το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο - Μακροπρόθεσμη διατηρησιμότητα των δημόσιων οικονομικών στην ΕΕ, της 12.10.2006, COM (2006) 574 τελικό και έγγραφο της Ευρωπαϊκής Επιτροπής, Γενική Διεύθυνση Οικονομικών και Χρηματοδοτικών Υποθέσεων (2006), «Μακροπρόθεσμη διατηρησιμότητα των δημόσιων οικονομικών στην Ευρωπαϊκή Ένωση», Ευρωπαϊκή Οικονομία, τεύχος αριθ. 4/2006.  ο βαθμός συνοχής με το εθνικό πρόγραμμα μεταρρυθμίσεων που υπέβαλε το κράτος μέλος στο πλαίσιο της στρατηγικής της Λισαβόνας για την ανάπτυξη και την απασχόληση, και με τη σχετική έκθεση εφαρμογής του Οκτωβρίου 2007.   Στο διαβιβαστικό σημείωμα της 7ης Ιουνίου 2005 προς το Ευρωπαϊκό Συμβούλιο για τους γενικούς προσανατολισμούς των οικονομικών πολιτικών για την περίοδο 2005-2008, το Συμβούλιο ΕCOFIN δήλωσε ότι τα εθνικά προγράμματα μεταρρυθμίσεων πρέπει να παρουσιάζουν συνοχή με τα προγράμματα σταθερότητας και σύγκλισης,η συμμόρφωση με τον κώδικα δεοντολογίας «Λεπτομερείς ρυθμίσεις για την εφαρμογή του Συμφώνου Σταθερότητας και Ανάπτυξης και κατευθυντήριες γραμμές για τη μορφή και το περιεχόμενο των προγραμμάτων σταθερότητας και σύγκλισης», που εγκρίθηκε από το Συμβούλιο ECOFIN στις 11 Οκτωβρίου 2005.   ο οποίος, μεταξύ άλλων, προβλέπει μια κοινή διάρθρωση και τυποποιημένους πίνακες δεδομένων για τα προγράμματα σταθερότητας και σύγκλισης.«Λεπτομερείς ρυθμίσεις για την εφαρμογή του Συμφώνου Σταθερότητας και Ανάπτυξης και κατευθυντήριες γραμμές για τη μορφή και το περιεχόμενο των προγραμμάτων σταθερότητας και σύγκλισης», που εγκρίθηκε από το Συμβούλιο ECOFIN στις 11 Οκτωβρίου 2005.|
            Σύσταση για
            ΓΝΩΜΗ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ
            σχετικά με το επικαιροποιημένο πρόγραμμα σταθερότητας του Βελγίου,  2007-2011
            ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ,
            Έχοντας υπόψη:
            τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας,
            τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1466/97 του Συμβουλίου, της 7ης Ιουλίου 1997, για την ενίσχυση της εποπτείας της δημοσιονομικής κατάστασης και την εποπτεία και τον συντονισμό των οικονομικών πολιτικών ΕΕ L 209 της 2.8.1997, σ. 1.   Κανονισμός όπως τροποποιήθηκε τελευταία με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1055/2005 (ΕΕ L 174 της 7.7.2005, σ. 1).   Τα έγγραφα που αναφέρονται στο παρόν κείμενο διατίθενται στον ακόλουθο δικτυακό τόπο:  http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_e l .htm . , και ιδίως το άρθρο 5 παράγραφος 3,[7]
            ΕΕ L 209 της 2.8.1997, σ. 1.   Κανονισμός όπως τροποποιήθηκε τελευταία με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1055/2005 (ΕΕ L 174 της 7.7.2005, σ. 1).   Τα έγγραφα που αναφέρονται στο παρόν κείμενο διατίθενται στον ακόλουθο δικτυακό τόπο:  http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_e l .htm .
            τη σύσταση της Επιτροπής,
            Έπειτα από διαβουλεύσεις με την Οικονομική και Δημοσιονομική Επιτροπή,
            ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ ΓΝΩΜΗ:
            (1) Στις [8 Ιουλίου 2008] το Συμβούλιο εξέτασε το επικαιροποιημένο πρόγραμμα σταθερότητας του Βελγίου, που καλύπτει την περίοδο 2007-2011 Tο επικαιροποιημένο πρόγραμμα υποβλήθηκε μετά τον σχηματισμό νέας κυβέρνησης με πλήρεις εξουσίες, δηλαδή αρκετά μετά την προθεσμία της 1 ης  Δεκεμβρίου που καθορίζεται στον κώδικα δεοντολογίας. .[8]
            Tο επικαιροποιημένο πρόγραμμα υποβλήθηκε μετά τον σχηματισμό νέας κυβέρνησης με πλήρεις εξουσίες, δηλαδή αρκετά μετά την προθεσμία της 1 ης  Δεκεμβρίου που καθορίζεται στον κώδικα δεοντολογίας.
            (2) Κατά την τελευταία δεκαετία, το πραγματικό ΑΕΠ έχει αυξηθεί με μέσο ετήσιο ρυθμό περίπου 2¼%, ποσοστό ελαφρώς ανώτερο του μέσου ρυθμού ανάπτυξης στη ζώνη του ευρώ. Αυτός ο σχετικά υψηλός ρυθμός αύξησης του ΑΕΠ οδήγησε στη μείωση του ποσοστού ανεργίας, αν και το ποσοστό απασχόλησης (ιδίως των νέων και των μεγαλύτερης ηλικίας εργαζόμενων) και ο αριθμός των ωρών εργασίας παραμένουν σε χαμηλά επίπεδα, αντανακλώντας την υψηλή φορολογία της εργασίας και τις ανελαστικότητες της αγοράς εργασίας, τις χαμηλές απαιτήσεις όσον αφορά την αναζήτηση απασχόλησης και την χαμηλή πραγματική ηλικία συνταξιοδότησης. Ο προϋπολογισμός παραμένει σχεδόν ισοσκελισμένος από το 2000 (εκτός το 2005), ο δε δείκτης του χρέους, ο οποίος είχε μειωθεί από 134% του ΑΕΠ το 1993 σε 108% του ΑΕΠ το 2000, συνέχισε να μειώνεται με εντυπωσιακό τρόπο φθάνοντας τη στιγμή αυτή σε ποσοστό κάτω του 85% του ΑΕΠ.   Η αύξηση του ποσοστού απασχόλησης, από κοινού με τη διατήρηση φιλόδοξων δημοσιονομικών θέσεων, θα μπορούσε να συμβάλει στη μακροπρόθεσμη διατηρησιμότητα των δημόσιων οικονομικών.
            (3) Το μακροοικονομικό σενάριο στο οποίο βασίζεται το πρόγραμμα προβλέπει μείωση του ρυθμού αύξησης του πραγματικού ΑΕΠ από 2,8% το 2007 σε 1,9% το 2008 και σταθεροποίησή του περίπου στο 2% κατά τα επόμενα έτη. Με βάση τα πλέον πρόσφατα διαθέσιμα στοιχεία Στην αξιολόγηση λαμβάνονται ιδίως υπόψη οι εαρινές προβλέψεις 2008 των υπηρεσιών της Επιτροπής και η αξιολόγηση από την Επιτροπή της έκθεσης εφαρμογής του εθνικού προγράμματος μεταρρυθμίσεων, του Οκτωβρίου 2007. , το σενάριο για το 2008 και το 2009 φαίνεται να βασίζεται σε αισιόδοξες παραδοχές για την ανάπτυξη, αν ληφθεί υπόψη ότι στο διάστημα που μεσολάβησε από την κατάρτιση των προβλέψεων του προγράμματος το εξωτερικό περιβάλλον έχει επιδεινωθεί και ο πληθωρισμός έχει αυξηθεί.   Οι αναπτυξιακές παραδοχές για το 2010-2011 είναι σε γενικές γραμμές εύλογες. Το επικαιροποιημένο πρόγραμμα προβλέπει αύξηση του πληθωρισμού στο 3,0% το 2008, και επιβράδυνσή του στο 1¾% κατά την περίοδο 2009-2011.   Οι προβλέψεις του προγράμματος για τον πληθωρισμό της περιόδου 2008-2009 δείχνουν μάλλον χαμηλές σε σχέση με την έντονη αύξηση των τιμών των πρώτων υλών και των μεταποιημένων τροφίμων τους τελευταίους μήνες. Επί πλέον, οι προβλέψεις του επικαιροποιημένου προγράμματος για αύξηση της απασχόλησης κατά ποσοστό περίπου 1% κατ' έτος δείχνουν σχετικά υψηλές αν ληφθεί υπόψη το γεγονός ότι η προβλεπόμενη αύξηση του ΑΕΠ θα είναι κατώτερη από το επίπεδο του δυνητικού ΑΕΠ καθ' όλο το διάστημα που καλύπτει το πρόγραμμα.   Οι δε προβλέψεις του προγράμματος σχετικά με τις μισθολογικές αυξήσεις, είναι μεν χαμηλές για το 2008, όμως δείχνουν υψηλές για τα επόμενα έτη (3¼ - 3½ %), ιδίως συγκρινόμενες με το προβλεπόμενο χαμηλό ποσοστό πληθωρισμού. [9]
            Στην αξιολόγηση λαμβάνονται ιδίως υπόψη οι εαρινές προβλέψεις 2008 των υπηρεσιών της Επιτροπής και η αξιολόγηση από την Επιτροπή της έκθεσης εφαρμογής του εθνικού προγράμματος μεταρρυθμίσεων, του Οκτωβρίου 2007.
            (4) Για το 2007, το έλλειμμα της γενικής κυβέρνησης ανήλθε στο 0,2% του ΑΕΠ, έναντι πλεονάσματος 0,3% του ΑΕΠ που είχε τεθεί ως στόχος στο προηγούμενο επικαιροποιημένο πρόγραμμα σταθερότητας. Tα κατώτερα των προβλέψεων αποτελέσματα του 2007 οφείλονται στη μεγαλύτερη του προβλεπόμενου αύξηση των δαπανών, η οποία αντισταθμίστηκε μόνο εν μέρει από τη μικρή βασική επίδραση που είχε το καλύτερο του αναμενόμενου αποτέλεσμα του 2006 και τη θετική έκπληξη που προέκυψε όσον αφορά την αύξηση των εσόδων.   Η μεγαλύτερη του προβλεπόμενου αύξηση των δαπανών αντανακλά, ειδικότερα, την έντονη αύξηση των επιδοτήσεων που καταβάλλονται στις επιχειρήσεις στο πλαίσιο του συστήματος των «κουπονιών υπηρεσιών» και την κάτω του αναμενόμενου απόδοση των έκτακτων μέτρων.   Η έκπληξη από την πλευρά των εσόδων προέκυψε κυρίως από τις υψηλότερες του αναμενόμενου κοινωνικές εισφορές και σημειώθηκε παρά το γεγονός ότι διάφορα προγραμματισμένα έκτακτα μέτρα δεν πραγματοποιήθηκαν.   Επομένως, η εκτέλεση του προϋπολογισμού κατά το 2007 δεν ήταν πλήρως σύμφωνη με τις συστάσεις της γνώμης του Συμβουλίου της 27ης Μαρτίου 2007 σχετικά με το προηγούμενο επικαιροποιημένο πρόγραμμα σταθερότητας ΕΕ  C 89/2 24.4.2007, σ. 2. , και με τους προσανατολισμούς των δημοσιονομικών πολιτικών που χάραξε τον Απρίλιο του 2007 η Ευρωομάδα, δεδομένου ότι τα απροσδόκητα έκτακτα έσοδα χρησιμοποιήθηκαν για την αύξηση των δαπανών σε επίπεδα άνω των προβλεπόμενων στον προϋπολογισμό.[10]
            ΕΕ  C 89/2 24.4.2007, σ. 2.
            (5) Ο κύριος στόχος της μεσοπρόθεσμης δημοσιονομικής στρατηγικής του προγράμματος συνίσταται στη συνέχιση της μείωσης του δείκτη του χρέους που παραμένει υψηλός, από το σχεδόν 85% του ΑΕΠ το 2007 σε περίπου 71% του ΑΕΠ το 2011 μέσω μιας σταδιακής δημιουργίας ονομαστικών δημοσιονομικών πλεονασμάτων της τάξης του 1% του ΑΕΠ μέχρι το 2011, με σημείο εκκίνησης την επίτευξη ισοσκελισμένου προϋπολογισμού το 2008.   Το πρωτογενές πλεόνασμα, το οποίο βρίσκεται σε καθοδική πορεία από το 2001 (από 7,0% σε 3,7% του ΑΕΠ το 2007) παράλληλα με την πρόοδο που σημειώνεται στη μείωση του χρέους, προβλέπεται να αυξηθεί στο 4,4% του ΑΕΠ μέχρι το 2011.   Ως αποτέλεσμα των κατώτερων του αναμενόμενου αποτελεσμάτων το 2007, οι δημοσιονομικοί στόχοι (τόσο σε ονομαστικούς όσο και σε διαρθρωτικούς όρους) κινούνται σε χαμηλότερα επίπεδα από αυτά του προηγούμενου επικαιροποιημένου προγράμματος, για ολόκληρη την περίοδο του προγράμματος. Το διαρθρωτικό ισοζύγιο, το οποίο υπολογίζεται σύμφωνα με την από κοινού συμφωνηθείσα μεθοδολογία, αναμένεται να βελτιωθεί, και από έλλειμμα ύψους ¼% του ΑΕΠ το 2007 να φθάσει σε πλεόνασμα ύψους σχεδόν 1½% του ΑΕΠ το 2011.   Σε σύγκριση με τα προβλεπόμενα στο προηγούμενο επικαιροποιημένο πρόγραμμα σταθερότητας, η επίτευξη του μεσοπρόθεσμου στόχου (ΜΔΣ) - πλεόνασμα 0,5% του ΑΕΠ σε διαρθρωτικούς όρους (δηλαδή σε κυκλικά προσαρμοσμένους όρους εξαιρουμένων των έκτακτων και άλλων προσωρινών μέτρων) - αναβάλλεται κατά ένα έτος, για το 2009. Η προσαρμογή γίνεται τόσο στις δαπάνες όσο και στα έσοδα. Η προγραμματισμένη μείωση των δαπανών κατά 0,7 εκατοστιαίες μονάδες του ΑΕΠ σε ονομαστικούς όρους αποδίδεται κυρίως στη μείωση των δαπανών για τόκους, η οποία προκύπτει από τη μείωση του δείκτη του χρέους. Η αύξηση των δαπανών ανέρχεται σε 0,5% του ΑΕΠ και απορρέει από την αναμενόμενη αύξηση των φορολογικών βάσεων. Σε αντίθεση με την προηγούμενη επικαιροποίηση, το πρόγραμμα προβλέπει ρητά ότι δεν θα υπάρξει προσφυγή σε άλλα έκτακτα μέτρα μετά το 2008.
            (6) Τα δημοσιονομικά αποτελέσματα ενδέχεται να εξελιχθούν λιγότερο ευνοϊκά απ' ό,τι προβλέπεται στο πρόγραμμα. Πρώτον, το μακροοικονομικό περιβάλλον μπορεί να επιδεινωθεί σε σχέση με τις προβλέψεις του επικαιροποιημένου προγράμματος, ιδίως το 2008 και το 2009. Ειδικότερα, οι αισιόδοξες παραδοχές όσον αφορά την αύξηση της απασχόλησης, των μισθών και της κατανάλωσης ενδέχεται να έχουν οδηγήσει σε υπερεκτίμηση των φορολογικών εσόδων. Επί πλέον, η αναμενόμενη συνολική ελαστικότητα της φορολογίας φαίνεται να υπερεκτιμάται το 2008.   Σχετικά με τις πρωτογενείς δαπάνες, το πρόγραμμα δεν περιλαμβάνει μέτρα θεωρούμενα αναγκαία για την επίτευξη της προγραμματισμένης προσαρμογής μέσα στο γενικότερο πλαίσιο των αυξανόμενων δαπανών λόγω της δημογραφικής γήρανσης και των προβλεπόμενων σχετικά υψηλών μισθολογικών αυξήσεων. Εξ άλλου, πέρα από τη μείωση της δαπάνης για τόκους, η σύνθεση της προσαρμογής δίνει μεγάλη βαρύτητα στο σκέλος των εσόδων, πιθανώς εις βάρος της διατηρησιμότητας της προσαρμογής. Τέλος, παρ' όλο που ο προϋπολογισμός παρέμεινε σε γενικές γραμμές ισοσκελισμένος τα τελευταία έτη, η επίτευξη των επιδιωκόμενων δημοσιονομικών πλεονασμάτων αναβλήθηκε. Παρά τις ευνοϊκές μακροοικονομικές συνθήκες το 2007, ο δημοσιονομικός στόχος δεν επιτεύχθηκε λόγω του ότι δεν σχηματίστηκε κυβέρνηση με πλήρεις εξουσίες μετά τις ομοσπονδιακές εκλογές του Ιουνίου. Το 2008, κατά τα φαινόμενα απαιτούνται περαιτέρω μέτρα για την επίτευξη του στόχου αυτού. Ενόψει των κινδύνων που διαφαίνονται όσον αφορά τις μακροοικονομικές προοπτικές και την επίτευξη των προαναφερθέντων δημοσιονομικών στόχων, η εξέλιξη του δείκτη του χρέους είναι πιθανό να είναι κάπως λιγότερο ευνοϊκή απ' ό,τι προβλέπεται στο πρόγραμμα, αν και το χρέος ακολουθεί, σταθερά, φθίνουσα πορεία.
            (7) Με βάση αυτή την αξιολόγηση των κινδύνων, η δημοσιονομική στρατηγική του προγράμματος ενδέχεται να αποδειχθεί ανεπαρκής για την επίτευξη του ΜΔΣ μέχρι το 2009, όπως ορίζει το πρόγραμμα. Ωστόσο, σε ολόκληρη τη διάρκεια του προγράμματος θα υπάρχει επαρκές περιθώριο ασφάλειας ώστε να μην σημειωθεί υπέρβαση του ορίου του 3% του ΑΕΠ όσον αφορά το έλλειμμα, υπό κανονικές κυκλικές διακυμάνσεις.   Ο ρυθμός προσαρμογής προς τον ΜΔΣ, όπως διαφαίνεται στο πρόγραμμα, θα πρέπει να ενισχυθεί το 2008 με την εφαρμογή πρόσθετων διαρθρωτικών δημοσιονομικών μέτρων στο πλαίσιο του προγραμματισμένου δημοσιονομικού ελέγχου προκειμένου να εξασφαλιστεί η επίτευξη του στόχου του ισοσκελισμένου προϋπολογισμού. Το 2009 θα πρέπει να ληφθούν πρόσθετα μέτρα, ιδίως στο σκέλος των δαπανών, ώστε να υπάρξει βελτίωση προς την κατεύθυνση του στόχου του 0,5% του ΑΕΠ που καθορίζεται στο Σύμφωνο Σταθερότητας και Ανάπτυξης και να επιτευχθεί ο ΜΔΣ όπως έχει προγραμματιστεί. Το Συμβούλιο παρατηρεί επίσης ότι τα δημοσιονομικά προγράμματα για το 2008 δεν συμβαδίζουν πλήρως με τους προσανατολισμούς της Ευρωομάδας, του Απριλίου 2007, για τις δημοσιονομικές πολιτικές.   Ο δε δείκτης του χρέους, παρ' όλο που ενδέχεται να μειωθεί σε μικρότερο βαθμό σε σχέση με τα προβλεπόμενα στο πρόγραμμα, ακολουθεί κατά τη διάρκεια του προγράμματος πορεία επαρκώς πτωτική προς την κατεύθυνση της τιμής αναφοράς.
            (8) Το Βέλγιο εμφανίζεται να βρίσκεται σε μεσαίας τάξεως κίνδυνο όσον αφορά τη διατηρησιμότητα των δημόσιων οικονομικών. Οι μακροπρόθεσμες δημοσιονομικές επιπτώσεις από τη γήρανση του πληθυσμού θα είναι εντονότερες σε σχέση με τον μέσο όρο της ΕΕ-27, υπό την επήρεια ιδίως της σχετικά υψηλής αύξησης των συνταξιοδοτικών δαπανών ως ποσοστού του ΑΕΠ κατά τις προσεχείς δεκαετίες. Η πραγματική ηλικία συνταξιοδότησης στο Βέλγιο είναι μεταξύ των χαμηλότερων στην ΕΕ, και η άνοδός της αποτελεί τον στόχο του Συμφώνου Γενεών το οποίο επιφέρει μια σειρά αλλαγών στο συνταξιοδοτικό σύστημα. Παρ' όλο που οι αλλαγές αυτές θα αποτελέσουν βήμα προς τη σωστή κατεύθυνση, οι προβλέψεις των εθνικών αρχών δείχνουν ότι η μεταρρύθμιση αυτή δεν πρόκειται να μειώσει τα κενά διατηρησιμότητας. Η δημοσιονομική θέση το 2007, όπως εκτιμάται στο πρόγραμμα, αν και ελαφρώς χειρότερη από τη θέση εκκίνησης του προηγούμενου προγράμματος, συμβάλλει στην αντιστάθμιση των προβλεπόμενων μακροπρόθεσμων δημοσιονομικών επιπτώσεων της δημογραφικής γήρανσης, αυτό όμως δεν αρκεί για την πλήρη αντιστάθμιση των μελλοντικών πιέσεων στο σκέλος των δαπανών. Η διατήρηση υψηλών πρωτογενών πλεονασμάτων σε μεσοπρόθεσμο ορίζοντα, η μείωση του δείκτη του χρέους σε επίπεδα κάτω της τιμής αναφοράς που ορίζει η Συνθήκη και η εφαρμογή περαιτέρω μέτρων για την αντιμετώπιση της σημαντικής αύξησης των δαπανών που συνδέονται με τη γήρανση θα μπορούσαν να συμβάλουν στον περιορισμό των κινδύνων που διαφαίνονται για τη διατηρησιμότητα των δημόσιων οικονομικών.
            (9) Tο πρόγραμμα σταθερότητας δείχνει σύμφωνο, μέχρις ενός βαθμού, με την έκθεση εφαρμογής του εθνικού προγράμματος μεταρρυθμίσεων, η οποία υποβλήθηκε τον Οκτώβριο του 2007. Ειδικότερα, και οι δύο εκθέσεις θεωρούν τη διατηρησιμότητα των δημόσιων οικονομικών ως τη βασική πρόκληση που αντιμετωπίζει η βελγική οικονονομία, λόγω της γήρανσης του πληθυσμού. Όμως, το πρόγραμμα σταθερότητας δεν περιέχει κάποια ποιοτική αξιολόγηση των συνολικών επιπτώσεων της εν λόγω έκθεσης εφαρμογής του εθνικού προγράμματος μεταρρυθμίσεων, στο πλαίσιο της μεσοπρόθεσμης δημοσιονομικής στρατηγικής, ούτε παρέχει συστηματικές πληροφορίες για το άμεσο δημοσιονομικό κόστος ή την εξοικονόμηση πόρων που συνεπάγονται οι κύριες μεταρρυθμίσεις που προβλέπονται στο εθνικό πρόγραμμα μεταρρυθμίσεων. Από την άλλη πλευρά, στις δημοσιονομικές προβλέψεις του προγράμματος φαίνεται να έχουν ληφθεί υπόψη οι επιπτώσεις που έχουν στα δημόσια οικονομικά οι ήδη αναληφθείσες δράσεις στο πλαίσιο του εθνικού προγράμματος μεταρρυθμίσεων.
            (10) Η δημοσιονομική στρατηγική του προγράμματος είναι σε γενικές γραμμές συμβατή με τους ειδικούς κατά χώρα γενικούς προσανατολισμούς των οικονομικών πολιτικών, που περιλαμβάνονται στις ολοκληρωμένες κατευθυντήριες γραμμές, καθώς και με τις κατευθυντήριες γραμμές για τα κράτη μέλη της ζώνης του ευρώ στον τομέα των δημοσιονομικών πολιτικών, οι οποίες εκδόθηκαν στο πλαίσιο της στρατηγικής της Λισαβόνας.
            (11) Όσον αφορά τις απαιτήσεις παροχής δεδομένων που καθορίζονται στον κώδικα δεοντολογίας για τα προγράμματα σταθερότητας και σύγκλισης, το πρόγραμμα παρουσιάζει ορισμένα κενά τόσο στα υποχρεωτικά όσο και στα προαιρετικά δεδομένα Ιδίως, δεν παρέχονται στοιχεία για τα τομεακά ισοζύγια. .[11]
            Ιδίως, δεν παρέχονται στοιχεία για τα τομεακά ισοζύγια.
            Tο συνολικό συμπέρασμα είναι ότι, μετά την εντυπωσιακή μείωση του δείκτη του χρέους, αρχής γενομένης το 1993, σε 85% το 2007, το πρόγραμμα προβλέπει ότι θα συνεχιστεί η ταχεία μείωσή του με τον σταδιακό σχηματισμό ονομαστικών πλεονασμάτων, ύστερα από τη δημοσιονομική επιδείνωση που σημειώθηκε το 2007. Η δημοσιονομική εξυγίανση στηρίζεται σε μεγάλο βαθμό στη μείωση των δαπανών για τόκους και στην αύξηση των φορολογικών εσόδων, ενώ οι προσπάθειες για τη μείωση των πρωτογενών δαπανών παραμένουν περιορισμένες. Η επίτευξη των δημοσιονομικών στόχων υπόκειται σε κινδύνους ιδίως λόγω των σχετικά αισιόδοξων βασικών μακροοικονομικών παραδοχών και του γεγονότος ότι το πρόγραμμα δεν καθορίζει μέτρα θεωρούμενα αναγκαία για την επίτευξη των στόχων. Η προσαρμογή προς την κατεύθυνση του ΜΔΣ το 2008 δεν φαίνεται επαρκής και είναι μάλλον απίθανο να επιτευχθεί ο ΜΔΣ το 2009, όπως έχει προγραμματιστεί, λόγω της έλλειψης συμπληρωματικών μέτρων.
            Με βάση την ανωτέρω αξιολόγηση και με γνώμονα τους προσανατολισμούς για τις δημοσιονομικές πολιτικές που εξέδωσε η Ευρωομάδα τον Απρίλιο του 2007, το Βέλγιο καλείται:
            (i) να εξασφαλίσει ότι ο μεν στόχος του ισοσκελισμένου προϋπολογισμού θα επιτευχθεί το 2008, ο δε ΜΔΣ το 2009, με την πραγματοποίηση της προσαρμογής με βάση την τιμή αναφοράς του 0,5% του ΑΕΠ σε διαρθρωτικούς όρους, μεταξύ άλλων με την εφαρμογή πρόσθετων διαρθρωτικών μέτρων ιδίως στο σκέλος των δαπανών,
            (ii) ενόψει του επιπέδου του χρέους που παραμένει υψηλό και της προβλεπόμενης αύξησης των δαπανών λόγω της γήρανσης του πληθυσμού, να συνεχίσει να επιδιώκει τη μακροπρόθεσμη διατηρησιμότητα των δημόσιων οικονομικών με την επίτευξη υψηλών διαρθρωτικών πρωτογενών πλεονασμάτων καθώς και με την εφαρμογή μεταρρυθμίσεων για την αύξηση του ποσοστού απασχόλησης και του ρυθμού δυνητικής ανάπτυξης και για τη μείωση του δημοσιονομικού κόστους της δημογραφικής γήρανσης.
            Σύγκριση βασικών μακροοικονομικών και δημοσιονομικών προβλέψεων
             | |2006|2007|2008|2009|2010|2011|
            Πραγματικό ΑΕΠ (% μεταβολή)|ΠΣΤ Απρ 2008|2,8|2,7|1,9|2,0|2,0|2,0|
            |COM Απρ 2008|2,8|2,7|1,7|1,5|μ.δ.σ.|μ.δ.σ.|
            |ΠΣΤ Δεκ 2006|2,7|2,2|2,1|2,2|2,2|μ.δ.σ.|
            Πληθωρισμός ΕνΔΤΚ (%)|ΠΣΤ Απρ 2008|2,3|1,8|3,0|1,7|1,8|1,8|
            |COM Απρ.2008|2,3|1,8|3,6|2,3|μ.δ.σ.|μ.δ.σ.|
            |ΠΣΤ Δεκ 2006|2,4|1,9|1,8|1,8|1,9|μ.δ.σ.|
            Κενό παραγωγής 1 (% του δυνητικού ΑΕΠ)|ΠΣΤ Απρ 2008|0,1|0,3|-0,1|-0,4|-0,5|-0,8|
            |COM Απρ 2008 2|0,1|0,3|-0,3|-1,0|μ.δ.σ.|μ.δ.σ.|
            |ΠΣΤ Δεκ 2006|-0,3|-0,4|-0,4|-0,4|-0,3|μ.δ.σ.|
            Καθαρός δανεισμός έναντι της αλλοδαπής (% του ΑΕΠ)|ΠΣΤ Απρ 2008|μ.δ.σ.|μ.δ.σ.|μ.δ.σ.|μ.δ.σ.|μ.δ.σ.|μ.δ.σ.|
            |COM Απρ 2008|3,4|3,2|2,6|2,4|μ.δ.σ.|μ.δ.σ.|
            |ΠΣΤ Δεκ 2006|2,0|2,0|2,2|2,4|2,7|μ.δ.σ.|
            Ισοζύγιο της γενικής κυβέρνησης (% του ΑΕΠ)|ΠΣΤ Απρ 2008|0,3|-0,2|0,0|0,3|0,7|1,0|
            |COM Απρ 2008|0,3|-0,2|-0,4|-0,6|μ.δ.σ.|μ.δ.σ.|
            |ΠΣΤ Δεκ 2006|0,0|0,3|0,5|0,7|0,9|μ.δ.σ.|
            Πρωτογενές ισοζύγιο (% του ΑΕΠ)|ΠΣΤ Απρ 2008|4,3|3,7|3,7|3,8|4,1|4,3|
            |COM Απρ 2008|4,3|3,7|3,3|2,9|μ.δ.σ.|μ.δ.σ.|
            |ΠΣΤ Δεκ 2006|4,1|4,2|4,1|4,1|4,2|μ.δ.σ.|
            Κυκλικά προσαρμοσμένο ισοζύγιο 1 (% του ΑΕΠ)|ΠΣΤ Απρ 2008|0,3|-0,4|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |COM Απρ 2008|0,3|-0,3|-0,2|-0,1|μ.δ.σ.|μ.δ.σ.|
            |ΠΣΤ Δεκ 2006|0,2|0,5|0,7|0,9|1,1|μ.δ.σ.|
            Διαρθρωτικό ισοζύγιο 3 (% του ΑΕΠ)|ΠΣΤ Απρ 2008|-0,4|-0,3|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |COM Απρ 2008|-0,6|-0,3|-0,2|-0,1|μ.δ.σ.|μ.δ.σ.|
            |ΠΣΤ Δεκ 2006 4|-0,4|0,1|μ.δ.σ.|μ.δ.σ.|μ.δ.σ.|μ.δ.σ.|
            Ακαθάριστο δημόσιο χρέος (% του ΑΕΠ)|ΠΣΤ Απρ 2008|88,2|84,9|81,5|78,1|74,7|71,1|
            |COM Απρ.2008|88,2|84,9|81,9|79,9|μ.δ.σ.|μ.δ.σ.|
            |ΠΣΤ Δεκ 2006|87,7|83,9|80,4|76,6|72,6|μ.δ.σ.|
            Σημειώσεις :|
            1  Κενά παραγωγής και κυκλικά προσαρμοσμένα ισοζύγια βάσει των προγραμμάτων όπως έχουν υπολογιστεί εκ νέου από τις υπηρεσίες της Επιτροπής βάσει των στοιχείων που περιέχονται στα προγράμματα. |
            2  Βάσει εκτιμώμενης δυνητικής ανάπτυξης ύψους 2,5%, 2,5%, 2,2% και 2,2% αντίστοιχα, κατά την περίοδο 2006-2009.|
            3  Κυκλικά προσαρμοσμένο ισοζύγιο πλην εκτάκτων και λοιπών προσωρινών μέτρων. Σύμφωνα με το πλέον πρόσφατο πρόγραμμα, τα έκτακτα και λοιπά προσωρινά μέτρα μειώνουν το έλλειμμα κατά 0,7% του ΑΕΠ το 2006 και το αυξάνουν κατά 0,1% του ΑΕΠ το 2007.   Σύμφωνα με τις εαρινές προβλέψεις των υπηρεσιών της Επιτροπής, τα έκτακτα και λοιπά προσωρινά μέτρα μειώνουν το έλλειμμα κατά 0,9% του ΑΕΠ το 2006 και το αυξάνουν κατά 0,1% του ΑΕΠ το 2007.|
            4  Το επικαιροποιημένο πρόγραμμα σταθερότητας του Δεκεμβρίου 2006 δεν παρείχε στοιχεία για τη χρήση έκτακτων μέτρων στο διάστημα 2008 έως 2010.|
             | | | | | | | |
            Πηγή :|
            Πρόγραμμα Σταθερότητας (ΠΣΤ), Εαρινές οικονομικές προβλέψεις 2008 των υπηρεσιών της Επιτροπής (COM), υπολογισμοί των υπηρεσιών της Επιτροπής|
            [1] ΕΕ L 209 της 2.8.1997, σ. 1.   Κανονισμός όπως τροποποιήθηκε τελευταία με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1055/2005 (ΕΕ L 174 της 7.7.2005, σ. 1).   Τα έγγραφα που αναφέρονται στο παρόν κείμενο διατίθενται στην εξής διεύθυνση:   http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_e l .htm .
            [2] Το πλήρες κείμενο της δήλωσης διατίθεται στη διεύθυνση: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            [3] ΕΕ L 139 της 3.4.2007, σ. 59.
            [4] Ανακοίνωση της Επιτροπής προς το Ευρωπαϊκό Συμβούλιο «Στρατηγική έκθεση σχετικά με την ανανεωμένη στρατηγική της Λισαβόνας για την ανάπτυξη και την απασχόληση: έναρξη του νέου κύκλου (2008-2010)», 11.12.2007, COM(2007)803.
            [5] Ανακοίνωση της Επιτροπής προς το Συμβούλιο και το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο - Μακροπρόθεσμη διατηρησιμότητα των δημόσιων οικονομικών στην ΕΕ, της 12.10.2006, COM (2006) 574 τελικό και έγγραφο της Ευρωπαϊκής Επιτροπής, Γενική Διεύθυνση Οικονομικών και Χρηματοδοτικών Υποθέσεων (2006), «Μακροπρόθεσμη διατηρησιμότητα των δημόσιων οικονομικών στην Ευρωπαϊκή Ένωση», Ευρωπαϊκή Οικονομία, τεύχος αριθ. 4/2006.
            [6] «Λεπτομερείς ρυθμίσεις για την εφαρμογή του Συμφώνου Σταθερότητας και Ανάπτυξης και κατευθυντήριες γραμμές για τη μορφή και το περιεχόμενο των προγραμμάτων σταθερότητας και σύγκλισης», που εγκρίθηκε από το Συμβούλιο ECOFIN στις 11 Οκτωβρίου 2005.
            [7] ΕΕ L 209 της 2.8.1997, σ. 1.   Κανονισμός όπως τροποποιήθηκε τελευταία με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1055/2005 (ΕΕ L 174 της 7.7.2005, σ. 1).   Τα έγγραφα που αναφέρονται στο παρόν κείμενο διατίθενται στον ακόλουθο δικτυακό τόπο:  http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_e l .htm .
            [8] Tο επικαιροποιημένο πρόγραμμα υποβλήθηκε μετά τον σχηματισμό νέας κυβέρνησης με πλήρεις εξουσίες, δηλαδή αρκετά μετά την προθεσμία της 1 ης  Δεκεμβρίου που καθορίζεται στον κώδικα δεοντολογίας.
            [9] Στην αξιολόγηση λαμβάνονται ιδίως υπόψη οι εαρινές προβλέψεις 2008 των υπηρεσιών της Επιτροπής και η αξιολόγηση από την Επιτροπή της έκθεσης εφαρμογής του εθνικού προγράμματος μεταρρυθμίσεων, του Οκτωβρίου 2007.
            [10] ΕΕ  C 89/2 24.4.2007, σ. 2.
            [11] Ιδίως, δεν παρέχονται στοιχεία για τα τομεακά ισοζύγια.
         EN
            (...PICT...)|COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES|
            Brussels, 11.6.2008
            SEC(2008) 2013 final

            Recommendation for a
            COUNCIL OPINION
            On the updated stability programme of Belgium, 2007-2011
            (presented by the Commission)
            EXPLANATORY MEMORANDUM
            1. General background
            The Stability and Growth Pact is based on the objective of sound government finances as a means of strengthening the conditions for price stability and for strong sustainable growth conducive to employment creation. The 2005 reform of the Pact acknowledged its usefulness in anchoring fiscal discipline but sought to strengthen its effectiveness and economic underpinnings as well as to safeguard the sustainability of the public finances in the long run.
            Council Regulation (EC) No 1466/97 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies OJ L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulation as amended by Regulation (EC) No 1055/2005 (OJ L 174, 7.7.2005, p. 1). The documents referred to in this text are available at: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , which is part of the Stability and Growth Pact, stipulates that each Member State has to submit, to the Council and the Commission, a stability or convergence programme and annual updates thereof. Member States that have already adopted the single currency submit (updated) stability programmes and Member States that have not yet adopted it submit (updated) convergence programmes. The first stability programme of Belgium was submitted in December 1998. In accordance with the Regulation, the Council delivered an opinion on it on 15 March 1999 on the basis of a recommendation from the Commission and after having consulted the Economic and Financial Committee. As regards updated stability and convergence programmes, the regulation foresees that these are assessed by the Commission and examined by the Committee and if necessary and following the same procedure as set out above, the updated programmes may be examined by the Council.[1]
            OJ L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulation as amended by Regulation (EC) No 1055/2005 (OJ L 174, 7.7.2005, p. 1). The documents referred to in this text are available at:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            2. Background for the assessment of the updated programme
            The Commission has examined the most recent update of the stability programme of Belgium, submitted on 21 April 2008, and is recommending a Council opinion on it (see box for the main points covered by the assessment).
            In order to set the scene against which the budgetary strategy  in the updated stability programme is assessed, the following paragraphs summarise:
            (1) the most recent assessment of the country’s position under the preventive arm of the Stability and Growth Pact (summary of the Council opinion on the previous update of the stability programme);
            (2) the orientations for budgetary policies adopted by the April 2007 Eurogroup;
            (3) the May 2008 update of the country-specific broad economic policy guidelines in the area of budgetary policies;
            (4) the Commission’s assessment of the October 2007 implementation report of the national reform programme.
            2.1. The assessment in the Council opinion on the previous update
            In its opinion of 27 March 2007, the Council summarised its assessment of the previous update of the stability programme, covering the period 2006-2010, as follows. "The Council considers that the strategy of a continued reduction of the still high debt stock provides an example of fiscal policies conducted in compliance with the Pact. However, while the programme foresees a gradual build-up of surpluses (notably through reduced interest expenditure) starting from a balanced position in nominal terms, there are some risks to the achievement of the budgetary targets. Nevertheless, the medium-term objective is expected to be reached within the programme period."
            In view of its assessment, the Council invited Belgium to "ensure that the budgetary target for 2007 is met and strengthen the pace of adjustment towards the MTO thereafter, including through a reduction of the recourse to one-off measures" and "in the light of the high level of debt and the projected increase in age-related expenditure, to better address the long-term sustainability of public finances by at least achieving the MTO as well as by implementing reforms."
            2.2. Orientations for budgetary policies adopted by the Eurogroup in April 2007
            On 20 April 2007, with a view to improving the coordination of fiscal policies in the euro area, Eurogroup ministers discussed national budgetary developments in 2007 and the preliminary policy outlook for 2008 and their implications for the euro area.
            Reaffirming their adherence to the sound fiscal policy principles of the revised Stability and Growth Pact and to national fiscal rules, Ministers committed to (i) build on the better-than-expected budgetary outcomes in 2006 to pursue more ambitious budgetary targets than those set in the end-2006 updates of the stability programmes; (ii) implement their 2007 budgets as planned, avoiding expenditure overruns, and using unexpected extra revenues to reduce government deficit and debt; and (iii) carefully design fiscal policy plans for 2008 so as to accelerate the adjustment towards the MTO for Member States which have not reached it and for those which have reached it to avoid feeding macroeconomic imbalances overall The entire statement can be found at: www.gou v ernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf .[2]
            The entire statement can be found at:
            www.gou v ernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            2.3. May 2008 update of the country-specific broad economic policy guidelines in the area of budgetary policies
            On 14 May 2008, the Council adopted a recommendation on the 2008 update of the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Community and on the implementation of Member States' employment policies OJ L 139, 29.5.2008, p. 59. . In the area of budgetary policies, Belgium was recommended to “strengthen fiscal consolidation” and was encouraged to focus on “fully implementing the strategy aiming to ensure the long term sustainability of public finances, including expenditure restraints, fiscal surpluses, and a persistent reduction of government debt”. In addition, all euro area Member States were recommended to “continue pursuing budgetary consolidation towards their medium-term objectives in line with the Stability and Growth Pact, hence striving to achieve an annual structural adjustment of at least 0.5 % of GDP as a benchmark” and “to  improve the quality of public finances by reviewing public expenditures and taxation, and by modernising public administration, with the intention to enhance productivity and innovation, thereby contributing to economic growth, employment and fiscal sustainability” .[3]
            OJ L 139, 29.5.2008, p. 59.
            2.4. The Commission assessment of the October 2007 implementation report of the national reform programme
            On 11 December 2007, the Commission adopted its Strategic Report on the renewed Lisbon strategy for growth and jobs, which includes an assessment of the October 2007 implementation report of Belgium’s national reform programme Communication from the Commission to the European Council, “Strategic report on the renewed Lisbon strategy for growth and jobs: launching the new cycle (2008-2010)” - COM(2007) 803, 11.12.2007.  and is summarised as follows.[4]
            Communication from the Commission to the European Council, “Strategic report on the renewed Lisbon strategy for growth and jobs: launching the new cycle (2008-2010)” - COM(2007) 803, 11.12.2007.
            Belgium’s national reform programme identifies as key priorities in order to create growth and jobs: the sustainability of public finances; the reduction of labour costs; the creation of a more dynamic labour market; the stimulation of the economy through investment and reforms; strengthening the social security system; and strengthening the synergies between environmental protection and growth. The Commission's assessment is that Belgium has made good progress in implementing its national reform programme over the 2005-2007 period, despite some slowdown in the pace of reforms in 2007.
            Against the background of the strengths and weaknesses identified and the evidence on progress made, the Commission recommended that Belgium was recommended to give highest priority to the challenges in the areas of the high tax-burden on labour, whilst strengthening fiscal consolidation and improving labour market performance.
            In addition, Belgium should also focus on the areas of: long term sustainability of public finances; the competition in gas and electricity markets; R&D and innovation performance; and the employment rate for older workers and vulnerable groups.
            Based on the Commission Strategic Report, the Council adopted on 14 May 2008 recommendations on the 2008 update of the broad guidelines for the economic policies of the Member States, including Belgium.
            Box: Main points covered by the assessmentAs required by Article 5(1) (for stability programmes) and Article 9(1) (for convergence programmes) of Council Regulation (EC) No 1466/97, the assessment covers the following points:whether the economic assumptions on which the programme is based are plausible;the medium-term budgetary objective (MTO) presented by the Member State and whether the adjustment path towards it is appropriate;whether measures being taken and/or proposed to respect that adjustment path are sufficient to achieve the MTO over the cycle;when assessing the adjustment path towards the MTO, whether a higher adjustment effort is made in economic good times, whereas the effort may be more limited in economic bad times, and, for euro-area and ERM II Member States, whether the Member State pursues an annual improvement of the cyclically-adjusted balance, net of one-off and other temporary measures, of 0.5% of GDP as a benchmark to meet its MTO;when defining the adjustment path to the MTO (for Member States that have not yet reached it) or allowing a temporary deviation from the MTO (for Member States that have), the implementation of major structural reforms which have direct long-term cost-saving effects (including by raising potential growth) and therefore a verifiable impact on the long-term sustainability of public finances (subject to the condition that an appropriate safety margin with respect to the 3% of GDP reference value is preserved and that the budgetary position is expected to return to the MTO within the programme period), with special attention for pension reforms introducing a multi-pillar system that includes a mandatory, fully-funded pillar;whether the economic policies of the Member State are consistent with the broad economic policy guidelines.The plausibility of the programme’s macroeconomic assumptions is assessed by reference to the Commission services’ spring 2008 forecast, using also the commonly agreed methodology for the estimation of potential output and cyclically-adjusted balances.The assessment also examines:the evolution of the debt ratio and the outlook for the long-term sustainability of the public finances, which should be given “sufficient attention in the surveillance of budgetary positions” according to the Council report of 20 March 2005 on “Improving the implementation of the Stability and Growth Pact”. A Commission Communication of 12 October 2006 sets out the approach to the assessment of long-term sustainability Communication from the Commission to the Council and the European Parliament, “The long-term sustainability of public finances in the EU” - COM(2006) 574, 12.10.2006 - and European Commission, Directorate-General for Economic and Financial Affairs (2006), “The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy No 4/2006. ;Communication from the Commission to the Council and the European Parliament, “The long-term sustainability of public finances in the EU” - COM(2006) 574, 12.10.2006 - and European Commission, Directorate-General for Economic and Financial Affairs (2006), “The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy No 4/2006.the degree of consistency with the national reform programme, submitted by Member States in the context of the Lisbon strategy for growth and jobs, and its October 2007 implementation report. In its cover note of 7 June 2005 to the European Council on the broad economic policy guidelines for the period 2005-2008, the ECOFIN Council stated that the national reform programmes should be consistent with the stability and convergence programmes;compliance with the code of conduct “Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and guidelines on the format and content of stability and convergence programmes”, endorsed by the ECOFIN Council of 11 October 2005. , which inter alia prescribes a common structure and set of data tables for the stability and convergence programmes.“Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and guidelines on the format and content of stability and convergence programmes”, endorsed by the ECOFIN Council of 11 October 2005.|
            Recommendation for a
            COUNCIL OPINION
            On the updated stability programme of Belgium,  2007-2011
            THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
            Having regard to the Treaty establishing the European Community,
            Having regard to Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies OJ L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulation as amended by Regulation (EC) No 1055/2005 (OJ L 174, 7.7.2005, p. 1). The documents referred to in this text can be found at the following website: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , and in particular Article 5(3) thereof,[7]
            OJ L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulation as amended by Regulation (EC) No 1055/2005 (OJ L 174, 7.7.2005, p. 1). The documents referred to in this text can be found at the following website:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            Having regard to the recommendation of the Commission,
            After consulting the Economic and Financial Committee,
            HAS DELIVERED THIS OPINION:
            (1) On [8 July 2008] the Council examined the updated stability programme of Belgium, which covers the period 2007 to 2011 The update was submitted once a government with full powers had been installed, thus well beyond the 1 December deadline set in the code of conduct . .[8]
            The update was submitted once a government with full powers had been installed, thus well beyond the 1 December deadline set in the code of conduct .
            (2) Over the last 10 years, real GDP has grown by some 2¼% on average, slightly above the average growth rate in the euro area. This relatively high GDP growth led to a decline in the unemployment rate, while the employment rate (especially of the younger and older workers) and the hours worked remain low, reflecting high labour taxation and labour market rigidities, low job search requirements and a low effective retirement age. The budget has been hovering around a balanced position since 2000 (except in 2005), and the debt ratio, which had fallen from 134% of GDP in 1993 to 108% of GDP in 2000, continued its impressive decline and is now below 85% of GDP. Increasing the employment rate, together with ambitious budgetary positions, would contribute to the long-term sustainability of public finances.
            (3) The macroeconomic scenario underlying the programme projects real GDP growth to fall from 2.8% in 2007 to 1.9% in 2008 and stabilise around 2% in the following years. Assessed against currently available information The assessment takes notably into account the Commission services' spring 2008 forecast and the Commission assessment of the October 2007 implementation report of the national reform programme. , the scenario for 2008 and 2009 appears to be based on   favourable growth assumptions given the deteriorated external environment and higher inflation since the projections included in the programme were finalised. Growth assumptions for 2010-2011 are broadly plausible. The programme update expects inflation to rise to 3.0% in 2008, and to slow down to 1¾% over the period 2009-2011. The programme's inflation projections for 2008-2009 appear to be on the low side in view of the marked rise in commodity and processed food prices in recent months. Furthermore, the employment growth projections of around 1%  per annum  in the programme update appear to be relatively high in view of below-potential GDP growth throughout the programme period. While the programme's wage growth projections are on the low side for 2008, they appear high for the following years (3¼ - 3½ %), especially compared to the projected low inflation rate.[9]
            The assessment takes notably into account the Commission services' spring 2008 forecast and the Commission assessment of the October 2007 implementation report of the national reform programme.
            (4) For 2007, the general government deficit was 0.2% of GDP, against a surplus target of 0.3% of GDP set in the previous update of the stability programme. The worse outturn in 2007 was due to higher expenditure growth than planned which was only partly offset by a small positive base effect from a better-than-expected outcome in 2006 and a positive revenue growth surprise. Higher-than-planned expenditure reflected, in particular, a strong increase in subsidies paid to companies under the service voucher scheme and a lower-than-expected impact of one-off measures. The revenue surprise resulted chiefly from higher-than-expected social contributions and occurred in spite of the non-implementation of a number of planned revenue-increasing one-offs. The budgetary implementation in 2007 was thus not fully in line with the invitation in the Council opinion of 27 March 2007 on the previous update of the stability programme OJ C 89, 24.4.2007, p. 2.  and with the April 2007 Eurogroup orientations for budgetary policies, since unexpected extra revenue was used for higher-than-budgeted expenditure.[10]
            OJ C 89, 24.4.2007, p. 2.
            (5) The main goal of the medium-term budgetary strategy in the programme is to ensure a continuous reduction of the still high debt ratio of close to 85% of GDP in 2007 to around 71% of GDP in 2011 through a gradual build-up of headline budgetary surpluses to 1% of GDP in 2011, starting from a balanced budget in 2008. The primary surplus, which has been decreasing since 2001 (from 7.0% to 3.7% of GDP in 2007) in parallel to the progress in debt reduction, is projected to increase to 4.4% of GDP by 2011. As a result of the worse-than-expected outturn in 2007, the budgetary targets (both in nominal and structural terms) are below the ones in the previous update throughout the programme period. The structural balance, calculated according to the commonly agreed methodology, is expected to improve from a deficit of ¼% of GDP in 2007 to a surplus of almost 1½% of GDP in 2011. Compared to what was envisaged in the previous update of the stability programme, the achievement of the medium-term objective (MTO) - a surplus of 0.5% of GDP in structural terms (i.e. in cyclically-adjusted terms net of one-off and other temporary measures) - is delayed by one year to 2009. The adjustment takes place on both the expenditure and revenue side. The planned expenditure reduction of 0.7 percentage point of GDP in nominal terms is attributable chiefly to a fall in interest expenditure which results from the projected decline in the debt ratio. The revenue increase amounts to 0.5% of GDP and follows from the expected growth of tax bases. In contrast to the previous update, the programme explicitly foresees no further recourse to one-off measures after 2008.
            (6) The budgetary outcomes could be worse than projected in the programme. First, the macroeconomic environment could be worse than projected in the programme update, especially in 2008 and 2009. In particular, the favourable assumptions regarding employment, wage and consumption growth may have led to an overestimation of tax revenue. In addition, the expected overall tax elasticity seems on the high side in 2008. Regarding primary expenditure, the programme does not include measures that seem necessary to achieve the planned adjustment in a context of rising ageing-related costs and relatively strong projected wage increases. Moreover, excluding the reduction in interest expenditure, the composition of the adjustment is geared strongly to the revenue side, possibly reducing the sustainability of the adjustment. Finally, whilst the budget remained broadly in balance over the last years, the achievement of the aimed-for budget surpluses was postponed. In spite of the good macroeconomic conditions in 2007, the budgetary target was not reached in the absence of a government with full powers following the federal elections in June. In 2008, further measures seem necessary to achieve the target. In view of the risks to the macro-economic outlook and the budgetary targets mentioned above, the development of the debt ratio is likely to be somewhat less favourable than projected in the programme, although the debt remains on a firm downward path.
            (7) In view of this risk assessment, the budgetary stance in the programme may not be sufficient to ensure that the MTO is achieved by 2009, as envisaged in the programme. However, a sufficient safety margin against breaching the 3% of GDP deficit threshold with normal cyclical fluctuations will be provided throughout the programme period. The pace of adjustment towards the MTO implied by the programme should be strengthened in 2008 by implementing additional structural budgetary measures in the context of the planned budget control exercise in order to ensure that the objective of a balanced budget is met. In 2009, it should be backed up by measures, in particular on the expenditure side, to be in line with the 0.5 % of GDP benchmark improvement specified in the Stability and Growth Pact and to reach the MTO as planned. The Council also notes that the budgetary plans for 2008 are not fully consistent with the April 2007 Eurogroup orientations for budgetary policies. Although the debt ratio may decrease less than projected in the programme, it seems to be sufficiently diminishing towards the reference value over the programme period.
            (8) Belgium appears to be at medium risk with regard to the sustainability of public finances. The long-term budgetary impact of ageing is above the EU-27 average, influenced notably by a relatively high increase in pension expenditure as a share of GDP over the coming decades. The effective retirement age in Belgium is one of the lowest in the EU, and raising it is the aim of the Generation Pact which brought a number of changes to the pension system. Although this represents a step in the right direction, national projections show that this reform would not reduce the sustainability gaps. The budgetary position in 2007 as estimated in the programme, though slightly worse than the starting position of the previous programme, contributes to offsetting the projected long-term budgetary impact of population ageing but is not sufficient to fully offset future spending pressures. Maintaining high primary surpluses over the medium term, bringing the debt ratio below the Treaty reference value and implementing further measures aimed at addressing the substantial increase in age-related expenditure would contribute to reducing risks to the sustainability of public finances.
            (9) The stability programme seems to be consistent to some extent with the October 2007 implementation report of the national reform programme. In particular, both reports consider the sustainability of public finances in light of population ageing as a key challenge for the Belgium economy. The stability programme however does not contain a qualitative assessment of the overall impact of the October 2007 implementation report of the national reform programme within the medium-term fiscal strategy nor systematic information on the direct budgetary costs or savings of the main reforms envisaged in the national reform programme. On the other hand, the budgetary projections of the programme seem to take into account the public finance implications of the actions already implemented on the basis of the national reform programme.
            (10) The budgetary strategy in the programme is broadly consistent with the country-specific broad economic policy guidelines included in the integrated guidelines and the guidelines for euro area Member States in the area of budgetary policies issued in the context of the Lisbon strategy.
            (11) As regards the data requirements specified in the code of conduct for stability and convergence programmes, the programme has some gaps in the required and optional data In particular, the data on the sectoral balances are not provided. .[11]
            In particular, the data on the sectoral balances are not provided.
            The overall conclusion is that, after an impressive reduction in the debt ratio since 1993 to 85% in 2007, the programme envisages a continued and rapid reduction through a gradual build-up of headline surpluses following the budgetary deterioration in 2007. The budgetary consolidation mainly builds upon a reduction in interest expenditure and an increase in tax revenue, while efforts on primary expenditure remain small. There are risks to the achievement of the budgetary targets particularly in view of the relatively favourable underlying macroeconomic assumptions and the fact that the programme does not specify measures which seem required to meet the targets. The adjustment to the MTO in 2008 does not appear to be sufficient and it seems unlikely that the MTO will be met in 2009, as planned, in the absence of additional measures.
            In view of the above assessment and also in the light of the April 2007 Eurogroup orientations for fiscal policies Belgium is invited to:
            (i) ensure that the objective of a balanced budget is met in 2008 and the MTO is obtained in 2009 by carrying out the benchmark adjustment in structural terms of 0.5% of GDP, including through the implementation of additional structural measures, in particular on the expenditure side;
            (ii) in the light of the still high level of debt and the projected increase in age-related expenditure, continue addressing the long-term sustainability of public finances by achieving high structural primary surpluses as well as by implementing reforms to increase the employment rate and potential growth and to reduce the budgetary cost of ageing.
            Comparison of key macroeconomic and budgetary projections
             | |2006|2007|2008|2009|2010|2011|
            Real GDP (% change)|SP Apr 2008|2.8|2.7|1.9|2.0|2.0|2.0|
            |COM Apr 2008|2.8|2.7|1.7|1.5|n.a.|n.a.|
            |SP Dec 2006|2.7|2.2|2.1|2.2|2.2|n.a.|
            HICP inflation (%)|SP Apr 2008|2.3|1.8|3.0|1.7|1.8|1.8|
            |COM Apr 2008|2.3|1.8|3.6|2.3|n.a.|n.a.|
            |SP Dec 2006|2.4|1.9|1.8|1.8|1.9|n.a.|
            Output gap 1 (% of potential GDP)|SP Apr 2008|0.1|0.3|-0.1|-0.4|-0.5|-0.8|
            |COM Apr 2008 2|0.1|0.3|-0.3|-1.0|n.a.|n.a.|
            |SP Dec 2006|-0.3|-0.4|-0.4|-0.4|-0.3|n.a.|
            Net lending/borrowing vis-à-vis the rest of the world (% of GDP)|SP Apr 2008|n.a.|n.a.|n.a.|n.a.|n.a.|n.a.|
            |COM Apr 2008|3.4|3.2|2.6|2.4|n.a.|n.a.|
            |SP Dec 2006|2.0|2.0|2.2|2.4|2.7|n.a.|
            General government balance (% of GDP)|SP Apr 2008|0.3|-0.2|0.0|0.3|0.7|1.0|
            |COM Apr 2008|0.3|-0.2|-0.4|-0.6|n.a.|n.a.|
            |SP Dec 2006|0.0|0.3|0.5|0.7|0.9|n.a.|
            Primary balance (% of GDP)|SP Apr 2008|4.3|3.7|3.7|3.8|4.1|4.3|
            |COM Apr 2008|4.3|3.7|3.3|2.9|n.a.|n.a.|
            |SP Dec 2006|4.1|4.2|4.1|4.1|4.2|n.a.|
            Cyclically-adjusted balance 1 (% of GDP)|SP Apr 2008|0.3|-0.4|0.0|0.5|1.0|1.4|
            |COM Apr 2008|0.3|-0.3|-0.2|-0.1|n.a.|n.a.|
            |SP Dec 2006|0.2|0.5|0.7|0.9|1.1|n.a.|
            Structural balance 3 (% of GDP)|SP Apr 2008|-0.4|-0.3|0.0|0.5|1.0|1.4|
            |COM Apr 2008|-0.6|-0.3|-0.2|-0.1|n.a.|n.a.|
            |SP Dec 2006 4|-0.4|0.1|n.a.|n.a.|n.a.|n.a.|
            Government gross debt (% of GDP)|SP Apr 2008|88.2|84.9|81.5|78.1|74.7|71.1|
            |COM Apr 2008|88.2|84.9|81.9|79.9|n.a.|n.a.|
            |SP Dec 2006|87.7|83.9|80.4|76.6|72.6|n.a.|
            Notes :|
            1  Output gaps and cyclically-adjusted balances from the programmes as recalculated by Commission services on the basis of the information in the programmes.|
            2  Based on estimated potential growth of 2.5%, 2.5%, 2.2% and 2.2% respectively in the period 2006-2009.|
            3  Cyclically-adjusted balance excluding one-off and other temporary measures. According to the most recent programme, one-off and other temporary measures are deficit-reducing for 0.7% of GDP in 2006 and deficit-increasing for 0.1% of GDP in 2007. According to the Commission services' spring forecast, one-off and other temporary measures are deficit-reducing for 0.9% of GDP in 2006 and deficit-increasing for 0.1% in 2007.|
            4  The December 2006 update of the stability programme did not provide information on the use of one-off measures in the years 2008 to 2010.|
             | | | | | | | |
            Source :|
            Stability programme (SP); Commission services’ spring 2008 economic forecasts (COM); Commission services’ calculations|
            [1] OJ L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulation as amended by Regulation (EC) No 1055/2005 (OJ L 174, 7.7.2005, p. 1). The documents referred to in this text are available at: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [2] The entire statement can be found at: www.gou v ernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            [3] OJ L 139, 29.5.2008, p. 59.
            [4] Communication from the Commission to the European Council, “Strategic report on the renewed Lisbon strategy for growth and jobs: launching the new cycle (2008-2010)” - COM(2007) 803, 11.12.2007.
            [5] Communication from the Commission to the Council and the European Parliament, “The long-term sustainability of public finances in the EU” - COM(2006) 574, 12.10.2006 - and European Commission, Directorate-General for Economic and Financial Affairs (2006), “The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy No 4/2006.
            [6] “Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and guidelines on the format and content of stability and convergence programmes”, endorsed by the ECOFIN Council of 11 October 2005.
            [7] OJ L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulation as amended by Regulation (EC) No 1055/2005 (OJ L 174, 7.7.2005, p. 1). The documents referred to in this text can be found at the following website: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [8] The update was submitted once a government with full powers had been installed, thus well beyond the 1 December deadline set in the code of conduct .
            [9] The assessment takes notably into account the Commission services' spring 2008 forecast and the Commission assessment of the October 2007 implementation report of the national reform programme.
            [10] OJ C 89, 24.4.2007, p. 2.
            [11] In particular, the data on the sectoral balances are not provided.
         CS
            (...PICT...)|KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ|
            V Bruselu dne 11.6.2008
            SEK(2008) 2013 v konečném znění

            Doporučení pro
            STANOVISKO RADY
            k aktualizovanému programu stability Belgie na období 2007–2011
            (předložená Komisí)
            DŮVODOVÁ ZPRÁVA
            1. Obecné   souvislosti
            Pakt o stabilitě a růstu je založen na cíli zdravých veřejných financí jako prostředku pro posílení podmínek pro cenovou stabilitu a silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst.   V roce 2005 došlo k reformě paktu, která sice potvrdila, že je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale která se zároveň pokusila dále posílit jeho účinnost a ekonomické základy a zajistit udržitelnost veřejných financí v dlouhodobém horizontu.
            Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.   Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1).   Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, jsou k dispozici na této adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, stanoví, že každý členský stát musí Radě a Komisi předložit program stability, nebo konvergenční program a každý rok pak musí předkládat jeho aktualizace.   Členské státy, které již zavedly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) programy stability a členské státy, které jednotnou měnu zatím nezavedly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy.   První program stability Belgie byl předložen v prosinci 1998.   V souladu s nařízením vydala Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 15. března 1999 své stanovisko.   Pokud jde o aktualizované programy stability a konvergenční programy, jsou podle nařízení vyhodnocovány Komisí a posuzovány výše zmíněným výborem, a případně může tyto aktualizované programy za stejného postupu posuzovat také Rada.[1]
            Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.   Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1).   Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, jsou k dispozici na této adrese:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            2. Východiska pro hodnocení aktualizovaného programu
            Komise prostudovala nejnovější aktualizaci programu stability Belgie předloženou dne 21. dubna 2008 a doporučuje stanovisko Rady k této aktualizaci (viz hlavní body hodnocení v rámečku).
            Aby bylo zřejmé, za jakých okolností se rozpočtová strategie obsažená v aktualizovaném programu stability vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty:
            (1) nejnovější vyhodnocení pozice státu podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci programu stability);
            (2) zaměření rozpočtové politiky schválené Euroskupinou v dubnu 2007;
            (3) aktualizace hlavních směrů hospodářské politiky z května 2008 v oblasti rozpočtové politiky příslušného státu;
            (4) shrnutí toho, jak Komise hodnotila prováděcí zprávu k národnímu programu reforem z října 2007.
            2.1. Hodnocení ve stanovisku Rady k předchozí aktualizaci
            Ve svém stanovisku ze dne 27. března 2007 Rada shrnula své hodnocení předchozí aktualizace programu stability pro období 2006–2010 následovně:   „Rada je toho názoru, že strategie pokračujícího snižování ještě stále vysokého dluhu je příkladem fiskálních politik prováděných v souladu s paktem.   Přestože program počítá s postupným navyšováním přebytků (zejména prostřednictvím omezování výdajů na úroky) počínaje od vyrovnaného nominálního stavu rozpočtu, stále existují určitá rizika pro dosažení rozpočtových cílů.   Zdá se však, že střednědobého cíle bude v programovém období dosaženo.“
            S ohledem na toto hodnocení Rada vyzvala Belgii, aby „zajistila dodržení rozpočtového cíle na rok 2007 a poté urychlila tempo úprav vedoucích k dosažení střednědobých cílů, včetně za méně častého používání jednorázových opatření“ a aby „vzhledem k vysoké míře zadlužení a předpokládanému zvýšení výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva lépe řešila otázku dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí přinejmenším splněním střednědobých cílů a provedením reforem“.
            2.2. Zaměření rozpočtové politiky schválené Euroskupinou v dubnu 2007
            V zájmu zlepšení koordinace fiskálních politik v eurozóně ministři Euroskupiny dne 20. dubna 2007 projednávali vývoj státních rozpočtů v roce 2007 a předběžný výhled na rok 2008, jakož i jejich důsledky pro eurozónu.
            Ministři opět potvrdili, že budou dodržovat zásady zdravé fiskální politiky revidovaného Paktu o stabilitě a růstu a vnitrostátních fiskálních pravidel, a zavázali se i) využít nečekaně dobrých rozpočtových výsledků v roce 2006 k uskutečnění náročnějších rozpočtových cílů, než bylo stanoveno v aktualizacích programů stability z konce roku 2006;   ii) plnit rozpočty pro rok 2007 tak, jak bylo naplánováno, aniž by docházelo k nadbytečným výdajům, a využívat neočekávané příjmy ke snížení rozpočtového schodku a vládního dluhu a iii) pečlivě sestavovat fiskální plány pro rok 2008 tak, aby se urychlilo plnění střednědobých cílů v případě členských států, které je ještě nesplnily, a aby se zabránilo nárůstu celkové makroekonomické nerovnováhy v případě zemí, které již střednědobé cíle plní Celé prohlášení lze nalézt na internetové adrese: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf .[2]
            Celé prohlášení lze nalézt na internetové adrese:
            www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            2.3. Aktualizace hlavních směrů hospodářské politiky z května 2008 v oblasti rozpočtové politiky příslušného státu
            Dne 14. května 2008 přijala Rada doporučení k aktualizaci hlavních směrů hospodářských politik členských států a Společenství pro rok 2008 a k provádění politik zaměstnanosti členských států Úř. věst. L 139, 29.5.2008, s. 57. .   Pokud jde o rozpočtové politiky, bylo Belgii doporučeno „posilovat fiskální konsolidaci“ a země byla vyzvána, aby se zaměřila na „úplné provedení strategie, která má zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, včetně omezení výdajů, udržení fiskálních přebytků a trvalého snižování veřejného dluhu“.   Kromě toho bylo doporučeno všem členským státům eurozóny „pokračovat v provádění rozpočtové konsolidace směrem ke střednědobým cílům v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, a usilovat tak o dosažení ročního strukturálního přizpůsobení ve výši nejméně 0,5 % HDP jako referenční hodnoty“ a „zvýšit kvalitu veřejných financí prostřednictvím přezkumu veřejných výdajů a daní a modernizací státní správy, zejména v zájmu zvýšení produktivity a inovací, a přispět tak k hospodářskému růstu, zaměstnanosti a fiskální udržitelnosti“.[3]
            Úř. věst. L 139, 29.5.2008, s. 57.
            2.4. Hodnocení prováděcí zprávy z října 2007 k národnímu programu reforem provedené Komisí
            Komise dne 11. prosince 2007 přijala Strategickou zprávu o obnovené Lisabonské strategii pro růst a zaměstnanost, která obsahuje hodnocení zprávy o provádění národního programu reforem Belgie z října 2007 Sdělení Komise Evropské radě „Strategická zpráva o obnovené Lisabonské strategii pro růst a zaměstnanost:   zahájení nového cyklu (2008–2010)“, 11.12.2007, KOM(2007) 803.  a kterou lze shrnout takto:[4]
            Sdělení Komise Evropské radě „Strategická zpráva o obnovené Lisabonské strategii pro růst a zaměstnanost:   zahájení nového cyklu (2008–2010)“, 11.12.2007, KOM(2007) 803.
            V belgickém národním programu reforem byly v souvislosti s hospodářským růstem a tvorbou pracovních míst vytyčeny následující klíčové priority:   udržitelnost veřejných financí, snižování nákladů na pracovní síly, vytvoření dynamického trhu pracovních sil, podpora hospodářství prostřednictvím investic a reforem, zlepšení systému sociálního zabezpečení a posilování součinnosti mezi ochranou životního prostředí a hospodářským růstem.   Komise zhodnotila, že Belgie navzdory zpomalení reforem v roce 2007 dosáhla v období 2005–2007 při provádění národního programu reforem pokroku.
            Na základě zjištění pozitivních i slabších výsledků a navzdory prokazatelnému pokroku však Komise přesto doporučila, aby bylo Belgii doporučeno věnovat největší pozornost problémům souvisejícím s vysokým daňovým zatížením práce a zároveň posílit fiskální konsolidaci a zlepšit výkonnost trhu práce.
            Belgie by se měla také zaměřit na problematiku dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, konkurence na trhu s plynem a elektřinou, na výsledky v oblasti výzkumu, vývoje a inovací a na zaměstnanost starších lidí a zranitelných skupin obyvatelstva.
            Na základě strategické zprávy Komise přijala Rada dne 14. května 2008 doporučení k aktualizaci hlavních směrů hospodářských politik členských států pro rok 2008, včetně doporučení Belgii.
            Rámeček:   Hlavní body hodnoceníPodle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů:zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné;střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle;zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu;při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší;   a u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle;při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly), nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění zásadních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je zachován přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli);   zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře;zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky.Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na předpověď útvarů Komise z jara 2008 a používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů.Při hodnocení se rovněž posuzuje:vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“.   Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006 Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, a dokument Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006. ;Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, a dokument Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006.míra shody s národním programem reforem, který členský stát předložil v rámci Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, a jeho prováděcí zprávou z října 2007.   Rada ve složení pro hospodářství a finance (ECOFIN) uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005–2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu s programy stability a konvergenčními programy;dodržování kodexu chování „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokyny k formě a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které schválila Rada ve složení pro hospodářství a finance (ECOFIN) dne 11. října 2005. , který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů pro programy stability a konvergenční programy.„Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokyny k formě a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které schválila Rada ve složení pro hospodářství a finance (ECOFIN) dne 11. října 2005.|
            Doporučení pro
            STANOVISKO RADY
            k aktualizovanému programu stability Belgie na období 2007–2011
            RADA EVROPSKÉ UNIE,
            s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
            s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.   Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1).   Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. , a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,[7]
            Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.   Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1).   Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            s ohledem na doporučení Komise,
            po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
            VYDALA TOTO STANOVISKO:
            (1) Dne [8. července 2008] přezkoumala Rada aktualizovaný stabilizační program Belgie na období 2007–2011 Aktualizace byla předložena po ustavení plně pravomocné vlády, tedy s výrazným zpožděním oproti lhůtě, která je v kodexu chování stanovena na 1. prosince. .[8]
            Aktualizace byla předložena po ustavení plně pravomocné vlády, tedy s výrazným zpožděním oproti lhůtě, která je v kodexu chování stanovena na 1. prosince.
            (2) V posledních deseti letech se průměrný růst reálného HDP pohyboval okolo 2¼ %, tedy lehce nad průměrem eurozóny.   Tento relativně vysoký růst HDP sice vedl k poklesu míry nezaměstnanosti, avšak míra zaměstnanosti (především mladších a starších lidí) a počet odpracovaných hodin byly i nadále nízké, což je odrazem vysokého zdanění práce, rigidity pracovního trhu, nevýrazné poptávky po pracovních místech a nízké věkové hranice pro odchod do důchodu.   Rozpočet byl od roku 2000 víceméně vyrovnaný (s výjimkou roku 2005) a míra zadluženosti, která se prudce snížila ze 134 % HDP v roce 1993 na 108 % HDP v roce 2000, nadále významně klesala a v současné době se nachází pod hranicí 85 % HDP.   Zvýšení zaměstnanosti by spolu s ambiciózními kroky v rozpočtové politice přispělo k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.
            (3) Na základě makroekonomického scénáře programu lze očekávat, že se růst reálného HDP propadne z 2,8 % v roce 2007 na 1,9 % v roce 2008 a v následujících letech se pak ustálí na hodnotě kolem 2 %.   Při porovnání s nyní dostupnými údaji Hodnocení bere zejména v úvahu prognózu útvarů Komise z jara 2008 a hodnocení zprávy o provádění národního programu reforem z měsíce října 2007 provedené Komisí.  se uvedená prognóza na období 2008–2009 zdá být založená na příznivých předpokladech růstu – od dokončení předpovědi zahrnuté do programu se totiž zhoršily vnější podmínky a stoupla inflace.   Perspektiva růstu v letech 2010–2011 se jeví víceméně jako reálná.   Podle aktualizace programu se očekává, že inflace vzroste v roce 2008 na 3 % a v období 2009–2011 se pak zpomalí na 1¾ %.   Vzhledem k výraznému podražení komodit a nárůstu cen zpracovaných potravin v posledních měsících však inflační prognóza programu na roky 2008–2009 odpovídá spíše spodnímu pásmu.   I prognóza růstu zaměstnanosti, odhadnutá v aktualizovaném programu na 1 % za rok, se s přihlédnutím k růstu HDP, který po celé období programu nedosáhne svého potenciálu, jeví jako relativně vysoká.   Prognóza růstu mezd na rok 2008 odpovídá v programu spodnímu pásmu, avšak pokud jde o následující léta, jeví se odhad – především při porovnání s předpokládanou nízkou inflací – jako vysoký (3¼–3½ %).[9]
            Hodnocení bere zejména v úvahu prognózu útvarů Komise z jara 2008 a hodnocení zprávy o provádění národního programu reforem z měsíce října 2007 provedené Komisí.
            (4) V roce 2007 činil schodek veřejných financí 0,2 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci programu stability představoval přebytek v hodnotě 0,3 % HDP. Horší výsledek za rok 2007 lze vysvětlit vyšším než původně plánovaným zvýšením výdajů, které bylo částečně vyrovnáno jednak mírně pozitivní výchozí situací z roku 2006, kdy byly výsledky lepší, než se původně předpokládalo, jednak neočekávaným nárůstem příjmů.   Vyšší než původně plánované výdaje byly dány především výrazným zvýšením podpor vyplácených podnikům v rámci systému poukázek na služby a také tím, že jednorázová opatření nepřinesla takové výsledky, jaké se předpokládaly. Překvapivé zvýšení objemu příjmů, k němuž došlo navzdory tomu, že k tomuto účelu nebyla provedena řada plánovaných jednorázových opatření, pak souviselo především s vyššími než očekávanými sociálními příspěvky. Jelikož byly tyto neočekávané příjmy navíc použity na vyšší výdaje, než s jakými se v rozpočtu původně počítalo, plnění rozpočtu v roce 2007 nebylo plně v souladu s výzvou ve stanovisku Rady ze dne 27. března 2007 ohledně předcházející aktualizace programu stability Úř. věst. C 89, 24.4.2007, s. 2.  a neodpovídalo ani zaměřením rozpočtové politiky schváleným Euroskupinou v dubnu 2007.[10]
            Úř. věst. C 89, 24.4.2007, s. 2.
            (5) Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie programu je zajištění soustavného snižování stále vysoké míry zadluženosti, která v roce 2007 dosahovala téměř 85 % HDP a v roce 2011 by se měla při počátečním vyrovnaném rozpočtu v roce 2008 a prostřednictvím postupného navyšování rozpočtových přebytků na 1 % HDP v roce 2011 snížit přibližně na 71 % HDP.   Primární přebytek, který souběžně s pokrokem ve snižování dluhu od roku 2001 klesal (ze 7 % na 3,7 % HDP v roce 2007), by se měl podle prognóz v roce 2011 zvýšit na 4,4 % HDP.   Protože výsledky byly v roce 2007 horší, než se předpokládalo, rozpočtové cíle (jak nominální, tak strukturální) jsou po celé období programu nižší než v předcházející aktualizaci.   Strukturální saldo, vypočtené na základě společně schválené metodiky, se zřejmě zlepší ze schodku ¼ % HDP v roce 2007 na přebytek téměř 1½ % HDP v roce 2011.   Při porovnání s prognózami v předcházející aktualizaci programu stability se dosažení střednědobého cíle – strukturálního přebytku 0,5 % HDP (tj. přebytku očištěného od cyklických jevů a jednorázových a dočasných opatření) – posouvá o jeden rok na rok 2009.   K úpravám dojde jak na straně výdajů, tak na straně příjmů.   Plánované nominální snížení výdajů o 0,7 procentního bodu HDP je možné přičíst snížení výdajů na úroky, jež souvisí s očekávaným poklesem míry zadluženosti.   Nárůst příjmů dosahuje 0,5 % HDP a je dán očekávaným zvýšením daňových základů.   Na rozdíl od předcházející aktualizace program po roce 2008 výslovně nepředpokládá žádná další jednorázová opatření.
            (6) Rozpočtové výsledky by mohly být horší, než program předpokládá.   Makroekonomický kontext totiž může být méně příznivý, než se v aktualizaci programu očekává, a to především v letech 2008 a 2009.   Například pozitivní prognózy, pokud jde o zaměstnanost a růst platů a spotřeby, mohly vést k přecenění daňových příjmů.   V případě celkové očekávané daňové elasticity se pak v roce 2008 zřejmě počítá s horním pásmem.   Co se týče primárních výdajů, program neobsahuje opatření, která se v kontextu stoupajících nákladů souvisejících se stárnutím populace a očekávaného, relativně výrazného nárůstu mezd jeví jako nutná pro dosažení plánované rozpočtové úpravy.   Pokud se navíc opomine snižování výdajů na úroky, struktura nápravy rozpočtu je výrazně zaměřena na stranu příjmů, což může u rozpočtové úpravy snížit udržitelnost.   A konečně, zatímco v posledních letech byl rozpočet víceméně vyrovnaný, dosažení vytyčených rozpočtových přebytků bylo odloženo.   Navzdory příznivým makroekonomickým podmínkám v roce 2007 nebylo v důsledku chybějící plně pravomocné vlády po červnových volbách vytyčeného rozpočtového cíle dosaženo.   V roce 2008 budou proto pro dosažení tohoto cíle třeba další opatření.   Vzhledem k rizikům spojeným s makroekonomickými vyhlídkami, jakož i k výše zmíněným rozpočtovým cílům se zadluženost bude zřejmě vyvíjet méně příznivě, než je uvedeno v programu, ačkoli dluh stále prokazatelně klesá.
            (7) Vzhledem k tomuto posouzení rizik se rozpočtová strategie uvedená v programu může pro dosažení střednědobého cíle do roku 2009, jak je uvedeno v programu, jevit jako nedostatečná.   Po celou dobu trvání programu bude při běžných cyklických výkyvech nicméně zajištěna dostatečná rezerva proti překročení referenční hodnoty ve výši 3 % HDP.   Tempo úprav směrem k střednědobému cíli, které program naznačuje, by se mělo v roce 2008 při plánované kontrole rozpočtu zrychlit provedením dodatečných strukturálních rozpočtových opatření, aby se zajistilo, že se dosáhne vytyčeného cíle v podobě vyrovnaného rozpočtu.   V roce 2009 by mělo být zrychlení tempa úprav podpořeno opatřeními především na straně výdajů, která by měla zajistit referenční hodnotu 0,5 % HDP stanovenou v Paktu o stabilitě a růstu a která by vedla ke splnění střednědobého cíle podle plánu.   Rada také upozorňuje, že rozpočtové plány na rok 2008 plně neodpovídají zaměření rozpočtové politiky schválenému Euroskupinou v dubnu 2007.   Přestože se zadluženost možná sníží méně, než program předpokládá, zdá se, že bude její pokles směrem k referenční hodnotě během celého období programu dostatečný.
            (8) Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že je Belgie vystavena středně vysokému riziku.   Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je nad průměrem EU-27, což je způsobeno především poměrně značným nárůstem výdajů na důchody v poměru k HDP v průběhu nadcházejících desetiletí.   Věková hranice pro odchod do důchodu patří v Belgii k nejnižším v EU a cílem generačního paktu, který přinesl řadu změn do penzijního systému, je věkovou hranici zvýšit.   Přestože jde o krok správným směrem, vnitrostátní prognózy ukazují, že tato reforma by mezery udržitelnosti nezúžila.   Orientace rozpočtové politiky za rok 2007, tak jak je naznačena v programu, je sice o něco slabší než výchozí pozice z předchozího programu, avšak pomáhá kompenzovat předpokládaný dlouhodobý vliv stárnutí populace na rozpočet.   Pro úplnou kompenzaci budoucích tlaků na straně výdajů je nicméně nedostatečná.   Pokud ve střednědobém horizontu dojde k zachování vysokých primárních přebytků a ke snížení zadluženosti pod referenční hodnotu uvedenou ve Smlouvě a pokud se provedou další opatření určená ke kontrole značného nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, přispěje to ke snižování rizik, jež ohrožují udržitelnost veřejných financí.
            (9) Program stability se zdá být do určité míry v souladu s prováděcí zprávou k národnímu programu reforem z října 2007.   V obou zprávách se například udržitelnost veřejných financí v souvislosti se stárnutím obyvatelstva považuje za zásadní problém belgického hospodářství.   Program stability však neobsahuje kvalitativní hodnocení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem z října 2007 na střednědobou fiskální strategii ani neobsahuje systematické informace o přímých rozpočtových nákladech nebo úsporách plynoucích z hlavních reforem předpokládaných v národním programu reforem.   Na druhé straně jsou však v rozpočtových prognózách programu zřejmě zohledněny výsledky, jež v oblasti veřejných financí přinesla opatření, která již byla na základě národního programu reforem provedena.
            (10) Rozpočtová strategie popsaná v programu obecně odpovídá hlavním směrům hospodářské politiky země, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů, a zásadám pro členské státy eurozóny v oblasti rozpočtové politiky vydaným v souvislosti s Lisabonskou strategií.
            (11) Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů Chybí například údaje o odvětvových saldech. .[11]
            Chybí například údaje o odvětvových saldech.
            Celkově lze závěrem říci, že po velmi významném poklesu zadluženosti, která se od roku 1993 propadla na 85 % v roce 2007, se v programu po zhoršení stavu rozpočtu v roce 2007 předpokládá její pokračující a rychlé snižování prostřednictvím postupného navyšování celkových přebytků.   Rozpočtová konsolidace se zakládá především na snižování výdajů na úroky a na zvyšování daňových příjmů, avšak řešení primárních výdajů se stále věnuje málo pozornosti.   S ohledem na prognózu relativně příznivého makroekonomického kontextu a na skutečnost, že v programu nejsou blíže určena opatření potřebná pro splnění cílů, je dosažení rozpočtových cílů ohrožené.   Úprava směrem k střednědobému cíli se v roce 2008 nejeví jako dostatečná a je málo pravděpodobné, že by se bez dodatečných opatření dosáhlo střednědobého cíle v plánovaném roce 2009.
            S ohledem na výše uvedené hodnocení a na zaměření rozpočtové politiky, které v dubnu 2007 schválila Euroskupina, se Belgie vyzývá, aby:
            i) zajistila splnění vyrovnaného rozpočtu v roce 2008 a dosažení střednědobého cíle v roce 2009, a to provedením strukturálního přizpůsobení o referenční hodnotu 0,5 % HDP, mimo jiné prostřednictvím dodatečných strukturálních opatření (především na straně výdajů);
            ii) s ohledem na stále vysokou míru zadlužení a na očekávaný nárůst výdajů v souvislosti se stárnutím obyvatelstva nadále řešila dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, a to dosahováním vysokých strukturálních primárních přebytků, prováděním reforem ke zvýšení míry zaměstnanosti a potenciálního hospodářského růstu a ke snížení rozpočtových nákladů spojených se stárnutím populace.
            Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí
             | |2006|2007|2008|2009|2010|2011|
            Reálný HDP (změna v %)|PS duben 2008|2,8|2,7|1,9|2,0|2,0|2,0|
            |KOM duben 2008|2,8|2,7|1,7|1,5|neuv.|neuv.|
            |PS prosinec 2006|2,7|2,2|2,1|2,2|2,2|neuv.|
            Inflace HISC (%)|PS duben 2008|2,3|1,8|3,0|1,7|1,8|1,8|
            |KOM duben 2008|2,3|1,8|3,6|2,3|neuv.|neuv.|
            |PS prosinec 2006|2,4|1,9|1,8|1,8|1,9|neuv.|
            Mezera výstupu 1 (% potenciálního HDP)|PS duben 2008|0,1|0,3|-0,1|-0,4|-0,5|-0,8|
            |KOM duben 2008 2|0,1|0,3|-0,3|-1,0|neuv.|neuv.|
            |PS prosinec 2006|-0,3|-0,4|-0,4|-0,4|-0,3|neuv.|
            Čisté půjčky / úvěry vůči zbytku světa (% HDP)|PS duben 2008|neuv.|neuv.|neuv.|neuv.|neuv.|neuv.|
            |KOM duben 2008|3,4|3,2|2,6|2,4|neuv.|neuv.|
            |PS prosinec 2006|2,0|2,0|2,2|2,4|2,7|neuv.|
            Celkové saldo veřejných financí (% HDP)|PS duben 2008|0,3|-0,2|0,0|0,3|0,7|1,0|
            |KOM duben 2008|0,3|-0,2|-0,4|-0,6|neuv.|neuv.|
            |PS prosinec 2006|0,0|0,3|0,5|0,7|0,9|neuv.|
            Primární saldo (% HDP)|PS duben 2008|4,3|3,7|3,7|3,8|4,1|4,3|
            |KOM duben 2008|4,3|3,7|3,3|2,9|neuv.|neuv.|
            |PS prosinec 2006|4,1|4,2|4,1|4,1|4,2|neuv.|
            Saldo očištěné o cyklické vlivy 1 (% HDP)|PS duben 2008|0,3|-0,4|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |KOM duben 2008|0,3|-0,3|-0,2|-0,1|neuv.|neuv.|
            |PS prosinec 2006|0,2|0,5|0,7|0,9|1,1|neuv.|
            Strukturální saldo 3 (% HDP)|PS duben 2008|-0,4|-0,3|0,0|0,5|1,0|1,4|
            |KOM duben 2008|-0,6|-0,3|-0,2|-0,1|neuv.|neuv.|
            |PS prosinec 2006  4|-0,4|0,1|neuv.|neuv.|neuv.|neuv.|
            Hrubý státní dluh (% HDP)|PS duben 2008|88,2|84,9|81,5|78,1|74,7|71,1|
            |KOM duben 2008|88,2|84,9|81,9|79,9|neuv.|neuv.|
            |PS prosinec 2006|87,7|83,9|80,4|76,6|72,6|neuv.|
            Poznámky:|
            1  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda z programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.|
            2  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2006–2009 ve výši 2,5 %, 2,5 %, 2,2 % a 2,2 %.|
            3  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření.   Podle posledních programů jednorázová a jiná dočasná opatření deficit v roce 2006 snížila o 0,7 % HDP a v roce 2007 jej pak o 0,1 % zvýšila.   Podle jarní prognózy útvarů Komise jednorázová a jiná dočasná opatření deficit v roce 2006 snížila o 0,9 % HDP a v roce 2007 jej zvýšila o 0,1 % HDP.|
            4 Aktualizace programu stability z prosince 2006 neobsahovala údaje o užití jednorázových opatření v letech 2008–2010.|
             | | | | | | | |
            Zdroj:|
            Program stability (PS);   Hospodářská prognóza útvarů Komise z jara roku 2008 (KOM);   Výpočty útvarů Komise|
            [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.   Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1).   Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, jsou k dispozici na této adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [2] Celé prohlášení lze nalézt na internetové adrese: www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-finalCLEAN.rtf
            [3] Úř. věst. L 139, 29.5.2008, s. 57.
            [4] Sdělení Komise Evropské radě „Strategická zpráva o obnovené Lisabonské strategii pro růst a zaměstnanost:   zahájení nového cyklu (2008–2010)“, 11.12.2007, KOM(2007) 803.
            [5] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, a dokument Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006.
            [6] „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokyny k formě a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které schválila Rada ve složení pro hospodářství a finance (ECOFIN) dne 11. října 2005.
            [7] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.   Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1).   Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
            [8] Aktualizace byla předložena po ustavení plně pravomocné vlády, tedy s výrazným zpožděním oproti lhůtě, která je v kodexu chování stanovena na 1. prosince.
            [9] Hodnocení bere zejména v úvahu prognózu útvarů Komise z jara 2008 a hodnocení zprávy o provádění národního programu reforem z měsíce října 2007 provedené Komisí.
            [10] Úř. věst. C 89, 24.4.2007, s. 2.
            [11] Chybí například údaje o odvětvových saldech.