title: Rekommendation till rådets beslut om att enligt artikel 104.9 i EG-fördraget förelägga Tyskland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som rådet anser nödvändiga för att komma till rätta med situationen

text: ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---


               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 13.9.2017
            COM(2017) 493 final
            Rekommendation till
            RÅDETS BESLUT
            om bemyndigande att inleda förhandlingar om en konvention om inrättande av en multilateral domstol för biläggande av investeringstvister
            {SWD(2017) 302 final}{SWD(2017) 303 final}

               MOTIVERING

               1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

               •Motiv och syfte med förslaget

                  Under de senaste åren har införandet av tvistlösning mellan investerare och stat i handels- och investeringsavtal blivit föremål för ökad offentlig granskning och diskussion. Det har konstaterats att ett flertal problem härrör från tvistlösning mellan investerare och stat, som grundar sig på skiljedomsprinciper. I de problem vad gäller tvistlösning mellan investerare och stat ingår brist på eller minskad legitimitet, konsekvens och transparens, samt avsaknaden av en möjlighet till omprövning.

                  För att komma till rätta med dessa begränsningar har unionens strategi sedan 2015 varit att institutionalisera systemet för lösning av investeringstvister i EU:s handels- och investeringsavtal genom att inrätta investeringsdomstolssystemet. Till följd av sin bilaterala karaktär kan dock inte investeringsdomstolssystemet helt hantera alla de problem som nämns ovan. Dessutom medför inrättandet av investeringsdomstolssystem i unionens avtal kostnader i form av administrativ komplexitet och inverkan på budgeten.

                  Initiativet till en multilateral investeringsdomstol syftar till att inrätta en ram för lösning av internationella investeringstvister
                     1
                   som är permanent, oberoende och legitim, som kan förväntas bidra med konsekvent fast rättspraxis, som gör det möjligt att överklaga avgöranden, som är kostnadseffektiv, som har transparenta och effektiva förfaranden och som medger intervention av tredje part (t.ex. berörda miljö- eller arbetsorganisationer). Domstolens oberoende bör garanteras genom strikta krav på etik och opartiskhet, icke-förnybara utnämningar, heltidsanställda skiljedomare och oberoende mekanismer för utnämning.

                  I detta initiativ behandlas endast förfarandefrågor. Frågor såsom tillämplig lagstiftning eller standarder för tolkning, inklusive att säkerställa konsekvens med andra internationella åtaganden (t.ex. från Internationella arbetsorganisationen och FN:s konventioner) kommer att behandlas i de underliggande investeringsavtal som ska tillämpas av den multilaterala investeringsdomstolen.

                  Detta initiativ syftar till att anpassa unionens politik för lösning av investeringstvister genom att använda unionens tillvägagångssätt på andra områden som omfattas av internationella styrelseformer och internationell tvistlösning som främjar multilaterala lösningar. Initiativet ingår inte i kommissionens program om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit-programmet).

               •Förenlighet med befintliga bestämmelser inom området

                  I maj 2015 beskrev kommissionen i diskussionsunderlaget ”Investment in TTIP and beyond – the path for reform – Enhancing the right to regulate and moving from current ad hoc arbitration towards an Investment Court”
                     2
                   en tvåstegsstrategi för reformen av det traditionella systemet för tvistlösning mellan investerare och stat. Det första steget var införandet av ett institutionaliserat domstolssystem för lösning av investeringstvister i unionens framtida handels- och investeringsavtal (dvs. investeringsdomstolssystemet). Det andra steget bestod i att unionen arbetade för att inrätta en multilateral investeringsdomstol. Syftet med denna multilaterala domstol var att ersätta alla bilaterala investeringsdomstolssystem som ingår i unionens handels- och investeringsavtal och göra det möjligt för unionen, dess medlemsstater och partnerländer att ersätta bestämmelserna om tvistlösning mellan investerare och stat i sina befintliga investeringsavtal med tillgång till den multilaterala investeringsdomstolen.

               •Förenlighet med unionens politik inom andra områden

                  Denna rekommendation ligger i linje med kommissionens meddelande ”Handel för alla”
                     3
                   från oktober 2015, i vilken det anges att kommissionen parallellt med sina bilaterala insatser kommer att ”samarbeta med partner för att skapa konsensus för en fullt utvecklad, permanent internationell investeringsdomstol”.

                  I offentliggörandet den 12 november 2015 av EU:s föreslagna text för det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP) om investeringsskydd och tvistlösning, angav kommissionen att den ”kommer att börja arbeta tillsammans med andra länder för att inrätta en permanent internationell investeringsdomstol. [...] Detta skulle leda till en fullständig ersättning av de ”gamla” bestämmelserna för tvistlösning mellan investerare och stat med ett modernt, effektivt, transparent och opartiskt system för tvistlösning i internationella investeringstvister”
                     4
                  .

                  Rekommendationen är också förenlig med kommissionens diskussionsunderlag från maj 2017 om att styra globaliseringen
                     5
                  där det uttryckligen hänvisas till detta initiativ när det anges att ”[internationella investerings-] [t]vister bör inte längre avgöras av skiljedomare i så kallad tvistlösning mellan investerare och stat. Detta är anledningen till att kommissionen har föreslagit en multilateral investeringsdomstol som skulle skapa ett rättvist och transparent system”.

                  Dessutom framhöll rådet, när det antog beslutet om bemyndigande att underteckna Ceta,  att ”rådet stöder Europeiska kommissionen i dess beredskap att utan dröjsmål verka för inrättandet av en multilateral investeringsdomstol som kommer att ersätta det bilaterala system som inrättas genom det övergripande avtalet om ekonomi och handel (Ceta), så snart detta har inrättats, och i enlighet med det förfarande som avses i Ceta”
                     6
                  .

               2.RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN

               •Rättslig grund

                  I artikel 218.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) föreskrivs att kommissionen ska lägga fram rekommendationer för rådet som ska anta ett beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar och utse unionens förhandlare. I enlighet med artikel 218.4 i EUF-fördraget får rådet ge förhandlaren direktiv.

               •Subsidiaritetsprincipen (för icke-exklusiv behörighet)

                  I artikel 5.3 i fördraget om Europeiska unionen (nedan kallat EU-fördraget) anges att subsidiaritetsprincipen inte är tillämplig på de områden där EU har exklusiv behörighet.

                  Unionen har delvis exklusiv och delvis delad befogenhet när det gäller investeringsskydd.

                  I artikel 3 i EUF-fördraget föreskrivs att unionen har exklusiv befogenhet när det gäller den gemensamma handelspolitiken. Enligt artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, är utländska direktinvesteringar, inklusive möjligheten att förhandla fram och ingå internationella avtal om utländska direktinvesteringar, en del av unionens gemensamma handelspolitik.

                  I sitt yttrande 2/15 avseende frihandelsavtalet mellan EU och Singapore (EUSFTA) fastställde domstolen att unionen, på grundval av artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, har exklusiv befogenhet beträffande de materiella skyddsprinciper som vanligtvis ingår i investeringsavtal i den mån sådana standarder tillämpas på utländska direktinvesteringar
                     7
                  . I samma yttrande har domstolen klargjort att befogenheten avseende dessa materiella villkor delas vid indirekta investeringar mellan unionen och medlemsstaterna.

                  I sitt yttrande 2/15 har domstolen ytterligare klargjort att befogenhet med avseende på tvistlösning mellan investerare och stat (både vad avser utländska direktinvesteringar och indirekta investeringar) delas mellan unionen och dess medlemsstater, i den mån medlemsstaterna är skyldiga att agera i egenskap av svarande i vissa tvister.

                  Unionen är part, tillsammans med medlemsstaterna, i avtal som föreskriver traditionellt förfarande för tvistlösning mellan investerare och stat (energistadgefördraget) eller ett investeringsdomstolssystem (det övergripande avtalet om ekonomi och handel mellan EU och Kanada – Ceta) och kan bli skyldig att agera som svarande i tvister inom ramen för dessa avtal. Kommissionen håller också på att förhandla fram flera andra frihandelsavtal och fristående investeringsavtal, inklusive ett investeringsdomstolssystem. Avsikten är att unionen ska agera som svarande i åtminstone vissa tvister inom ramen för sådana avtal.

                  Unionens deltagande i den planerade konventionen är således nödvändigt för att anpassa dess tillämpningsområde till de tvister enligt ovannämnda avtal i vilka unionen kommer att agera som svarande.

                  I de befintliga avtalen, inbegripet tvistlösning mellan investerare och stat eller investeringsdomstolssystem där unionen är part (energistadgefördraget och Ceta) föreskrivs att medlemsstaterna ska agera som svarande i vissa fall. Det skulle kunna föreskrivas i de planerade avtalen inklusive investeringsdomstolssystemet att medlemsstaterna ska agera som svarande i vissa tvister. Medlemsstaterna har dessutom genom förordning nr 1219/2012
                     8
                   getts befogenhet av unionen att fortsätta tillämpa eller ingå nästan 1 400 bilaterala investeringsavtal, som omfattar traditionellt förfarande för tvistlösning mellan investerare och stat. Av dessa orsaker måste den multilaterala reformen om lösning av investeringstvister som planeras genom detta initiativ inte bara undertecknas av unionen, utan också av medlemsstaterna.

               •Proportionalitetsprincipen

                  Den här rekommendationen om rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar om en konvention om inrättande av en multilateral domstol för biläggande av investeringstvister går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de politiska mål som berörs.

                  I enlighet med proportionalitetsprincipen beaktades alla rimliga alternativ för att bedöma den sannolika ändamålsenligheten av sådana politiska ingripanden. Dessa presenteras i detalj i konsekvensbedömningsrapporten.

               •Val av instrument

                  Kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar i enlighet med artikel 218.3 i EUF-fördraget, där det föreskrivs att kommissionen ska lägga fram rekommendationer för rådet, som ska anta ett beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar.

               3.RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR

               •Efterhandsutvärderingar/kontroller av befintlig lagstiftnings ändamålsenlighet

                  En översyn av tvistlösningen mellan investerare och stat utförs regelbundet inom ramen för energistadgefördraget i vilket unionen och medlemsstaterna som avtalsslutande parter deltar aktivt. Även om en modernisering av investeringsskyddet inklusive tvistlösning förblir en prioritering för unionen inom ramen för översynen av energistadgefördraget, är den rekommenderade kanalen för reform av lösning av investeringstvister den multilaterala reform som kommer till uttryck i detta initiativ.

                  Med tanke på att systemet nyligen har införts har ingen utvärdering hittills genomförts av investeringsdomstolssystemet.

               •Samråd med berörda parter

                  Kommissionen har aktivt samarbetat med berörda parter och genomfört ett omfattande samråd under hela konsekvensbedömningsprocessen.

                  Mellan den 21 december 2016 och den 15 mars 2017 genomförde kommissionen ett offentligt samråd på internet som offentliggjordes på GD Handels webbplats och på ”EU survey” (dvs. kommissionens elektroniska verktyg för att genomföra offentliga samråd). Berörda parter uppmanades att besvara frågor bland annat om problem och möjliga politiska alternativ, tekniska aspekter av sådana alternativ och möjliga konsekvenser. Samrådet visade att det finns ett brett stöd för en multilateral reform om lösning av investeringstvister som beskrivs i detta initiativ, men frågor kvarstår, särskilt när det gäller de tekniska aspekterna av förslaget.

                  De enskilda svaren från det offentliga samrådet har offentliggjorts på samrådets webbplats. Den sammanfattande rapporten från det offentliga samrådet på nätet, liksom all övrig verksamhet som bedrivs av kommissionen som ett led i samrådet med berörda parter, bifogas konsekvensbedömningsrapporten.

               •Konsekvensbedömning

                  En konsekvensbedömning gjordes av den multilaterala reformen om lösning av investeringstvister, inklusive ett eventuellt inrättande av en multilateral investeringsdomstol. Konsekvensbedömningsrapporten och sammanfattningen, samt det positiva yttrandet från nämnden för lagstiftningskontroll, bifogas denna rekommendation.

                  Eftersom initiativet om en multilateral investeringsdomstol endast behandlar förfaranderegler (dvs. tvistlösning) och inte materiella regler (i det underliggande investeringsavtalet), förväntas inga relevanta miljömässiga eller sociala konsekvenser.

               •Lagstiftningens ändamålsenlighet och förenkling

                  Den multilaterala investeringsdomstolen kommer att minska den administrativa bördan i samband med lösningen av investeringstvister genom att samla samtliga tvister under en enhetlig uppsättning förfaranderegler. Den kommer att säkerställa investerarnas tillgång till ett legitimt, oberoende och effektivt system för lösning av internationella investeringstvister, oavsett investerarens storlek och/eller omsättning. Små och medelstora företag kan få extra stöd med hänsyn till deras lägre omsättning. Domstolsförfarandena förväntas bli kortare och därmed mindre kostsamma för investerare jämfört med det traditionella system som ännu inte har reformerats. Dessutom kommer ökad förutsägbarhet och enhetlig tolkning av materiella regler om investeringar att bidra till färre tvister.

               •Grundläggande rättigheter

                  I enlighet med artikel 21.1 i EU-fördraget ska unionen vägledas av principerna om demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, i den mån de har samband med detta initiativ, inbegripet i synnerhet artikel 47 i stadgan om de grundläggande rättigheterna.

                  Unionens insatser på multilateral nivå får inte undergräva skyddsnivån för de grundläggande rättigheterna i unionen. Den multilaterala investeringsdomstolen är avsedd att skapa ett ytterligare rättsmedel enligt internationell rätt för att verkställa de skyldigheter som åläggs stater genom internationella avtal. Denna lösning påverkar således inte utländska investerares befintliga rättigheter enligt unionens och medlemsstaternas lagstiftning och inte heller möjligheterna till rättslig prövning för att hävda dessa rättigheter.

               4.BUDGETKONSEKVENSER

                  De exakta ekonomiska konsekvenserna av detta initiativ är omöjliga att bedöma i detta skede, eftersom viktiga delar av den multilaterala investeringsdomstolen fortfarande måste förhandlas fram multilateralt. Det anses vara mindre kostsamt än alternativet att fortsätta tillämpa investeringsdomstolssystemet i avtal som redan förhandlats fram eller som håller på att förhandlas fram och att behålla den befintliga ordningen. Ett antal beräkningar har gjorts på grundval av ett antal antaganden, och dessa ingår i konsekvensbedömningen.

               5.ÖVRIGA INSLAG

               •Genomförandeplaner samt åtgärder för övervakning, utvärdering och rapportering

                  Kommissionen kommer regelbundet övervaka den multilaterala domstolen så snart den tagits i drift. Den kommer också regelbundet granska unionens ekonomiska bidrag till kostnaderna för domstolen. En utvärdering av hur den multilaterala investeringsdomstolen fungerar kommer att genomföras när den har varit i drift under en tillräckligt lång tidsperiod, så att det finns tillgång till meningsfulla uppgifter. Den bifogade konsekvensbedömningen innehåller närmare uppgifter om de planerade arrangemangen för övervakning och utvärdering.

               •Förfarandeaspekter

                  Kommissionen välkomnar det faktum att medlemmarna i Europeiska unionens råd i allt högre grad via sina parlament deltar i ett tidigt skede i handelsförhandlingar i överensstämmelse med sina institutionella förfaranden. Kommissionen uppmanar medlemmarna i Europeiska unionens råd att göra samma sak när det gäller denna rekommendation till rådets beslut, dock med vederbörlig hänsyn till rådets beslut 2013/488/EU om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter
                     9
                  .

               Kommissionen kommer att offentligöra denna rekommendation och dess bilaga omedelbart efter antagandet.

               Kommissionen rekommenderar att förhandlingsdirektiven offentliggörs omedelbart efter antagandet.

               Rekommendation till

               RÅDETS BESLUT

               om bemyndigande att inleda förhandlingar om en konvention om inrättande av en multilateral domstol för biläggande av investeringstvister

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 218.3 och 218.4,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

               av följande skäl:

               Förhandlingar bör inledas i syfte att ingå en konvention mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och andra berörda länder om inrättande av en multilateral domstol för biläggande av investeringstvister.

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

               Artikel 1

               Kommissionen bemyndigas härmed att, för unionens räkning, inleda förhandlingar om en konvention om inrättande av en multilateral domstol för biläggande av investeringstvister.

               Artikel 2

               Förhandlingarna ska föras i enlighet med  förhandlingsdirektiven i bilagan till detta beslut.

               Artikel 3

               Detta beslut och dess bilaga ska offentliggöras omedelbart efter antagandet.

               Artikel 4

               Detta beslut riktar sig till kommissionen.

               Utfärdat i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)
                  Tvister som härrör från bilaterala investeringsavtal som ingåtts mellan medlemsstater (dvs. EU-interna bilaterala investeringsavtal) och tvister mellan en investerare i en medlemsstat och en medlemsstat inom ramen för energistadgefördraget omfattas inte av detta initiativ. Kommissionen anser att denna typ av avtal strider mot unionslagstiftningen.

                     (2)
                  Finns på
                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/may/tradoc_153408.PDF
                  .

                     (3)
                  Finns på
                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf
                  .

                     (4)
                  Se
                  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-6059_en.htm
                  .

                     (5)
                  Finns på
                  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-globalisation_en.pdf
                  .

                     (6)
                  Uttalande 36 i uttalandena i samband med rådets antagande av beslutet om bemyndigande av undertecknandet av Ceta. Bryssel den 27 oktober 2016.

                     (7)
                  Domstolens yttrande av den 16 maj 2017, (C-2/15, EU:C:2017:376) i enlighet med artikel 218.11 i EUF-fördraget om unionens befogenhet att ingå frihandelsavtalet med Singapore.

                     (8)
                  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1219/2012 av den 12 december 2012 om införande av övergångsordningar för bilaterala investeringsavtal mellan medlemsstater och tredjeland (EUT L 351, 20.12.2012, s. 40).

                     (9)

                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:32013D0488

    ---documentbreak---

               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 13.9.2017
            COM(2017) 493 final
            BILAGOR
            till
            rekommendationen till rådets beslut
            om bemyndigande att inleda förhandlingar om en konvention om inrättande av en multilateral domstol för biläggande av investeringstvister
            {SWD(2017) 302 final}{SWD(2017) 303 final}

               TILLÄGG

               Förhandlingsförfarandet:

               1.Unionen ska sträva efter att säkerställa att förhandlingarna om konventionen ger alla berörda länder och internationella organisationer möjlighet att på ett effektivt sätt delta i förhandlingarna och bygga upp samförstånd.

               2.Unionen ska företrädas av kommissionen under förhandlingarna. Unionen och de av medlemsstaterna i unionen som deltar i förhandlingarna ska, i enlighet med principerna om lojalt samarbete och enhetlig representation utåt, såsom dessa fastställs i fördragen, fullt ut samordna och agera i enlighet därmed under förhandlingarnas gång.

               3.Förhandlingarna ska föras inom ramen för Förenta nationernas kommission för internationell handelsrätt (Uncitral). I händelse av omröstning ska de medlemsstater som är medlemmar i Förenta nationernas kommission för internationell handelsrätt utöva sin rösträtt i enlighet med dessa direktiv och på förhand överenskomna EU-ståndpunkter.

               4.Unionen ska sträva efter att säkerställa att förhandlingarna förs på ett transparent sätt som, om möjligt, också inbegriper ljudinnehåll och/eller direktsändning på nätet, och att företrädare för organisationer i det civila samhället ges möjlighet att delta i överläggningarna som observatörer.

               Förhandlingarnas innehåll:

               5.Konventionen bör göra det möjligt för unionen att hänskjuta tvister som uppstår inom ramen för avtal i vilka unionen är eller kommer att vara part till den multilaterala domstolen. Följaktligen bör unionen kunna bli part i konventionen och konventionens bestämmelser bör utformas på ett sätt som gör det möjligt för Europeiska unionen att använda dem på ett ändamålsenligt sätt.

               6.Konventionen bör också göra det möjligt för unionens medlemsstater att hänskjuta tvister som uppstår inom ramen för avtal i vilka unionen är eller kommer att vara part till den multilaterala domstolen
                  1
               .

               7.Det huvudsakliga syftet med konventionen bör vara att den multilaterala domstolens befogenhet omfattar ett bilateralt avtal, om båda parterna i avtalet har enats om att hänskjuta tvister som uppstår inom ramen för avtalet till den multilaterala domstolen. Om det rör sig om multilaterala avtal bör konventionen tillåta att två eller flera parter i ett sådant avtal enas om att hänskjuta tvister enligt det multilaterala avtalet till den multilaterala domstolen.

               8.Den multilaterala domstolen bör bestå av en domstol i första instans och en appellationsdomstol. Appellationsdomstolen bör ha befogenhet att se över beslut utfärdade av domstolen i första instans på grund av felaktig rättstillämpning eller en uppenbart oriktig bedömning av de faktiska omständigheterna. Appellationsdomstolen bör ha befogenhet att återförvisa mål till domstolen i första instans för att slutföra förfarandet mot bakgrund av resultaten i appellationsdomstolen (”beslut om återförvisning”).

               9.Domstolens oberoende bör garanteras. Domstolens ledamöter (både domstolen i första instans och appellationsdomstolen) bör underkastas stränga krav i fråga om kvalifikationer och opartiskhet. Regler om etik och mekanismer för överklagande bör finnas inom ramen för konventionen. Domstolens ledamöter bör få en fast ersättning. De bör utses för en bestämd, lång och icke-förlängningsbar tidsperiod och ges anställningstrygghet, samt alla nödvändiga garantier för oberoende. Ledamöterna ska utnämnas genom ett objektivt och transparent förfarande.

               10.Konventionen bör innehålla nödvändig flexibilitet som anpassar den till en föränderlig sammansättning, liksom till möjlig utveckling av den typ av avtal som kan hänskjutas till domstolen. Konventionen bör inte utesluta att domstolen ges möjlighet att åberopa sekretariatstjänster i en befintlig internationell organisation, eller att integreras i en sådan organisation i ett senare skede.

               11.Förfaranden vid den multilaterala domstolen bör genomföras på ett transparent sätt och ge möjlighet att lämna in inlagor från tredje part, som liknar eller innehåller de regler och standarder som föreskrivs i Förenta nationernas kommission för internationell handelsrätts regler om transparens i avtalsbaserade skiljeförfaranden mellan investerare och stat.

               12.Den multilaterala domstolens beslut bör kunna dra nytta av ett effektivt internationellt verkställighetssystem.

               13.Ett mål i förhandlingarna bör vara att den multilaterala domstolen fungerar på ett kostnadseffektivt sätt och säkerställa att den är tillgänglig för små och medelstora företag och fysiska personer. Domstolens fasta kostnader, inklusive ersättning till dess ledamöter och kostnader för administrations- och sekretariatstjänster, bör i princip bäras av de avtalsslutande parterna i konventionen om inrättandet av den multilaterala domstolen. En fördelning av dessa kostnader mellan de avtalsslutande parterna bör fastställas på ett rättvist sätt som beaktar sådana faktorer som parternas ekonomiska utvecklingsnivå, antalet avtal som finansieras av varje part och parternas respektive volymer av internationella investeringsflöden eller lager.

               14.Unionen bör sträva efter att säkerställa att stöd kan göras tillgängligt för att säkerställa att utvecklingsländer och de minst utvecklade länderna kan arbeta effektivt inom systemet för lösning av investeringstvister. Ett sådant initiativ kan utgöra en del av förfarandet för att inrätta en multilateral investeringsdomstol eller utföras separat.

               15.Konventionen om inrättandet av en multilateral domstol bör vara öppen för undertecknande och anslutning för alla berörda länder och de regionala organisationer för ekonomisk integration som är avtalsslutande parter i ett investeringsavtal. Konventionen bör, så snart ett minsta antal ratifikationsinstrument har deponerats, tidigt kunna träda i kraft.

                     (1)
                  Tvister som uppstår genom bilaterala investeringsavtal som ingåtts mellan medlemsstater (dvs. EU-interna bilaterala investeringsavtal) och tvister mellan en investerare i en medlemsstat och en medlemsstat inom ramen för energistadgefördraget omfattas inte av detta beslut.


title: Rekommendation till rådets beslut om Bulgariens och Rumäniens anslutning till konventionen av den 26 juli 1995, som utarbetats på grundval av artikel K3 i fördraget om Europeiska unionen, om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, anslutning till dess protokoll av den 27 september 1996, som utarbetats på grundval av artikel K3 i fördraget om Europeiska unionen, till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, anslutning till protokollet av den 29 november 1996, som utarbetats på grundval av artikel K3 i fördraget om Europeiska unionen om förhandsavgörande av Europeiska gemenskapernas domstol angående tolkningen av konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, samt anslutning till det andra protokollet, som utarbetats på grundval av artikel K 3 i fördraget om Europeiska unionen, till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen

text:
Viktigt rättsligt meddelande

|

52007PC0277

Rekommendation till Rådets beslut om Bulgariens och Rumäniens anslutning till konventionen av den 26 juli 1995, som utarbetats på grundval av artikel K3 i fördraget om Europeiska unionen, om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, anslutning till dess protokoll av den 27 september 1996, som utarbetats på grundval av artikel K3 i fördraget om Europeiska unionen, till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, anslutning till protokollet av den 29 november 1996, som utarbetats på grundval av artikel K3 i fördraget om Europeiska unionen om förhandsavgörande av Europeiska gemenskapernas domstol angående tolkningen av konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, samt anslutning till det andra protokollet, som utarbetats på grundval av artikel K 3 i fördraget om Europeiska unionen, till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen  /* KOM/2007/0277 slutlig - CNS 2007/0100 */

	[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |Bryssel den 6.6.2007KOM(2007) 277 slutlig2007/0100 (CNS)Rekommendation tillRÅDETS BESLUTom Bulgariens och Rumäniens anslutning till konventionen av den 26 juli 1995, som utarbetats på grundval av artikel K3 i fördraget om Europeiska unionen, om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, anslutning till dess protokoll av den 27 september 1996, som utarbetats på grundval av artikel K3 i fördraget om Europeiska unionen, till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, anslutning till protokollet av den 29 november 1996, som utarbetats på grundval av artikel K3 i fördraget om Europeiska unionen om förhandsavgörande av Europeiska gemenskapernas domstol angående tolkningen av konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, samt anslutning till det andra protokollet, som utarbetats på grundval av artikel K 3 i fördraget om Europeiska unionen, till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen(framlagt av kommissionen)MOTIVERINGGenom 2005 års anslutningsakt för Bulgarien och Rumänien[1] infördes ett förenklat system för Bulgariens och Rumäniens anslutning till de konventioner (och protokoll) som medlemsstaterna ingått på grundval av artikel 34 (tidigare artikel K 3) i fördraget om Europeiska unionen eller artikel 293 i EG-fördraget. Det är inte längre nödvändigt att såsom tidigare förhandla fram och ingå särskilda protokoll om anslutning till dessa konventioner (vilket hade krävt ratificering av 27 stater). Enligt artikel 3.3 i anslutningsakten skall Bulgarien och Rumänien helt enkelt ansluta sig till dessa konventioner och protokoll i kraft av anslutningsakten.Enligt artikel 3.3 och 3.4 i anslutningsakten skall rådet anta ett beslut för att fastställa vilken dag dessa konventioner skall träda i kraft för Bulgarien och Rumänien och för att göra alla de anpassningar av konventionerna som krävs på grund av de två nya medlemsstaternas anslutning (vilket i alla händelser skulle omfatta antagandet av konventionerna på bulgariska och rumänska språken, så att dessa versioner äger lika giltighet). Rådet skall vidta åtgärder på rekommendation av kommissionen efter att ha hört Europaparlamentet.Bilaga I till anslutningsakten innehåller en förteckning över de sju berörda konventionerna och protokollen på området rättsliga och inrikes frågor. Förteckningen inbegriper konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen av den 26 juli 1995,[2] dess protokoll av den 27 september 1996,[3] av den 29 november 1996[4] samt andra protokollet av den 19 juni 1997,[5] vilka alla antagits inom ramen för avdelning VI i fördraget om Europeiska unionen, för att inrätta en gemensam grund för det straffrättsliga skyddet av gemenskapens finansiella intressen. Konventionen och dess protokoll av den 27 september 1996 och den 29 november 1996 trädde i kraft den 17 oktober 2002 sedan de ratificerats av de dåvarande femton medlemsstaterna. Italien har ännu inte ratificerat andra protokollet.I enlighet med artikel 3.4 i anslutningsakten behöver inte kommissionen rekommendera rådet att besluta om några anpassningar på grund av Bulgariens och Rumäniens anslutning till ovannämnda konvention och protokoll.Därför rekommenderar kommissionen att rådet beslutar om anslutning av Bulgarien och Rumänien till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen och dess protokoll.2007/0100 (CNS)Rekommendation tillRÅDETS BESLUTom Bulgariens och Rumäniens anslutning till konventionen av den 26 juli 1995, som utarbetats på grundval av artikel K3 i fördraget om Europeiska unionen, om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, anslutning till dess protokoll av den 27 september 1996, som utarbetats på grundval av artikel K3 i fördraget om Europeiska unionen, till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, anslutning till protokollet av den 29 november 1996, som utarbetats på grundval av artikel K3 i fördraget om Europeiska unionen om förhandsavgörande av Europeiska gemenskapernas domstol angående tolkningen av konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, samt anslutning till det andra protokollet, som utarbetats på grundval av artikel K 3 i fördraget om Europeiska unionen, till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressenEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDEmed beaktande av fördraget om Europeiska unionen,med beaktande av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien, särskilt artikel 3.4,med beaktande av kommissionens rekommendation[6],med beaktande av Europaparlamentets yttrande[7], ochav följande skäl:(1) Konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen[8] undertecknades den 26 juli 1995 och utarbetades enligt artikel K3 i fördraget om Europeiska unionen (nedan ”konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen”). Konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen trädde i kraft den 17 oktober 2002.(2) Konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen kompletterades med ett protokoll av den 27 september 1996 som utarbetades enligt artikel K3 i fördraget om Europeiska unionen, till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen[9] (nedan ”protokollet av den 27 september 1996”) samt ett protokoll av den 29 november 1996, som utarbetades enligt artikel K3 i fördraget om Europeiska unionen om tolkning genom förhandsbesked från Europeiska gemenskapernas domstol av konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen[10] (nedan ”protokollet av den 29 november 1996”), som båda trädde i kraft den 17 oktober 2002.(3) Konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen kompletterades därefter av andra protokollet av den 19 juni 1997, som utarbetades enligt artikel K3 i fördraget om Europeiska unionen, till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen[11] (nedan ”andra protokollet av den 19 juni 1997”). Detta protokoll har ännu ej trätt i kraft.(4) Enligt artikel 3.3 i anslutningsakten skall Bulgarien och Rumänien ansluta sig till de konventioner och protokoll mellan medlemsstaterna som finns förtecknade i dess bilaga I, och som bland annat omfattar konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, protokollet av den 27 september 1996, protokollet av den 29 november 1996 samt andra protokollet av den 19 juni 1997. De skall träda i kraft gentemot Bulgarien och Rumänien den dag som rådet fastställer.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, protokollet av den 27 september 1996, protokollet av den 29 november 1996 och det andra protokollet av den 19 juni 1997, som upprättats på bulgariska och rumänska språken och åtföljer detta beslut, skall gälla på samma villkor som de övriga språkversionerna av denna konvention och dessa protokoll.Artikel 21. Konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, protokollet av den 27 september 1996 och protokollet av den 29 november 1996 skall träda i kraft för Bulgarien och Rumänien den första dagen i den första månaden efter den dag då detta beslut har antagits, om de inte redan trätt i kraft gentemot Bulgarien eller Rumänien innan dess.2. Det andra protokollet av den 19 juni 1997 skall träda i kraft för Bulgarien och Rumänien samma dag som det träder i kraft i förhållande till den sista stat som var medlem av Europeiska unionen den dag då rådet antog sin rättsakt om protokollet[12].Artikel 3Detta beslut får verkan dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.Utfärdat i Bryssel den [...]På rådets vägnarOrdförandenBILAGA 1Texten på bulgariska och rumänska språken till konventionen av den 26 juli 1995, som utarbetats enligt artikel K3 i fördraget om Europeiska unionen, till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressenBILAGA 2Texten på bulgariska och rumänska språken till protokollet av den 27 september 1996, som utarbetats enligt artikel K3 i fördraget om Europeiska unionen, till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressenBILAGA 3Texten på bulgariska och rumänska språken till protokollet av den 29 november 1996, som utarbetats enligt artikel K3 i fördraget om Europeiska unionen, om förhandsavgörande av Europeiska gemenskapernas domstol angående tolkningen av konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressenBILAGA 4Texten på bulgariska och rumänska språken till andra protokollet av den 19 juni 1997, som utarbetats enligt artikel K3 i fördraget om Europeiska unionen, till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] EUT L 157, 21.6.2005, s. 203.[2] Konvention om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, EGT C 316, 27.11.1995, s. 49.[3] Protokoll till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, EGT C 313, 23.10.1996, s. 2.[4] Protokoll upprättat på grundval av artikel K 3 i fördraget om Europeiska unionen om förhandsavgörande av Europeiska gemenskapernas domstol angående tolkningen av konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, EGT C 151, 20.5.1997, s. 2.[5] Andra protokollet till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, EGT C 221, 19.7.1997, s. 12.[6] EUT C […], […], s. […].[7] EUT C […], […], s. […].[8] EGT C 316, 27.11.1995, s. 49.[9] EGT C 313, 23.10.1996, s. 2.[10] EGT C 151, 20.5.1997, s. 2.[11] EGT C 221, 19.7.1997, s. 12.[12] Rådets akt av den 19 juni 1997 om utarbetande av andra protokollet till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, EGT C 221, 19.7.1997, s. 11.


				|

		52012PC0389

			Rekommendation till RÅDETS BESLUT om bemyndigande att inleda förhandlingar om anpassning, inför Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen, av de (i bilagan angivna) avtal som har undertecknats eller ingåtts av Europeiska unionen eller Europeiska unionen och dess medlemsstater med ett eller flera tredjeländer eller internationella organisationer /* COM/2012/0389 final - 2012/0189 (NLE) */

			   	MOTIVERING
1.           Fördraget om Republiken
Kroatiens anslutning till Europeiska unionen[1]
undertecknades den 9 december 2011.
2.           I enlighet med artikel 6 i
akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning har Kroatien förbundit
sig att ansluta sig till de avtal som har ingåtts eller undertecknats av de
nuvarande medlemsstaterna och unionen med ett eller flera tredjeländer eller
med en internationell organisation. Enligt samma bestämmelse ska Kroatiens
anslutning till dessa avtal godkännas genom att ett protokoll till dessa avtal
ingås mellan rådet, genom enhälligt beslut på medlemsstaternas vägnar, och
tredjelandet, tredjeländerna eller den internationella organisationen i fråga.
Dessa protokoll[2]
ska förhandlas fram av kommissionen, på grundval av förhandlingsdirektiv som
enhälligt har godkänts av rådet och i samråd med en kommitté bestående av
företrädare för medlemsstaterna, och ingås av rådet.
3.           För detta ändamål bör
kommissionen förelägga rådet en rekommendation om antagande av ett beslut som
bemyndigar kommissionen att inleda förhandlingarna om anpassning, inför
Kroatiens anslutning till Europeiska unionen, av de avtal (som anges i den
bilaga som åtföljer utkastet till rekommendation) som har undertecknats eller
ingåtts mellan Europeiska unionen eller Europeiska unionen och dess
medlemsstater med ett eller flera tredjeländer eller internationella
organisationer. Kommissionen bör bemyndigas att förhandla om dessa anpassningar
på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar, inbegripet – med förbehåll
för att anslutningsfördraget träder i kraft – Kroatien.
4.           Inför Kroatiens anslutning
till Europeiska unionen är det också nödvändigt att förhandla om ändring av
vissa förmånsavtal som har undertecknats eller ingåtts av Europeiska unionen
eller av Europeiska unionen och dess medlemsstater med ett eller flera
tredjeländer eller internationella organisationer.
5.           Tillägg 1 till de
förhandlingsdirektiv som åtföljer utkastet till rådsbeslut innehåller en
icke-uttömmande förteckning över avtal som har ingåtts av Europeiska unionen
eller av Europeiska unionen och dess medlemsstater med tredjeländer och som kan
komma att behöva ändras med tanke på Kroatiens anslutning till EU.
6.           Tillägg 2 till
förhandlingsdirektiven innehåller en vägledande förteckning över ”sektors”avtal
som kan komma att behöva anpassas med tanke på Kroatiens anslutning till EU.
7.           Tillägg 3 till
förhandlingsdirektiven innehåller en vägledande förteckning över handelsavtal
som förhandlats fram av Europeiska unionen med tredjeländer och internationella
organisationer och som kan komma att undertecknas före den 1 juli 2013, som är
den planerade anslutningsdagen för Kroatien. Så snart dessa avtal har
undertecknats kommer även de att behöva anpassas med tanke på Kroatiens
anslutning till EU.
8.           Genom vissa av de avtal som
förtecknas i tilläggen inrättas institutionella organ som har rätt att anta
beslut som är bindande för alla avtalsslutande parter. Det mandat som rådet
ombeds utfärda måste omfatta även dessa beslut.
Kommissionen rekommenderar därför att rådet
–
antar det bifogade beslutet om bemyndigande att
inleda förhandlingar om anpassning, inför Kroatiens anslutning till Europeiska
unionen, av de ovannämnda avtal som har undertecknats eller ingåtts av
Europeiska unionen eller av Europeiska unionen och dess medlemsstater med ett
eller flera tredjeländer eller internationella organisationer,
–
utfärdar de förhandlingsdirektiv som åtföljer det
beslutet,
–
utser en särskild kommitté i samråd med vilken
förhandlingarna ska föras.
2012/0189 (NLE)
Rekommendation till
RÅDETS BESLUT
om bemyndigande att inleda förhandlingar om
anpassning, inför Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen, av
de (i bilagan angivna) avtal som har undertecknats eller ingåtts av Europeiska
unionen eller Europeiska unionen och dess medlemsstater med ett eller flera
tredjeländer eller internationella organisationer
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT
DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt, särskilt artikel 218.3 och 218.4,
med beaktande av fördraget mellan Konungariket
Belgien, Republiken Bulgarien, Republiken Tjeckien, Konungariket Danmark,
Förbundsrepubliken Tyskland, Republiken Estland, Irland, Republiken Grekland,
Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Republiken
Cypern, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Storhertigdömet Luxemburg,
Republiken Ungern, Republiken Malta, Konungariket Nederländerna, Republiken
Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Rumänien, Republiken
Slovenien, Republiken Slovakien, Republiken Finland, Konungariket Sverige och
Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (Europeiska unionens
medlemsstater) och Republiken Kroatien om Republiken Kroatiens anslutning till
Europeiska unionen[3],
undertecknat den 9 december 2011, särskilt artikel 3.4,
med beaktande av akten om villkoren för
Republiken Kroatiens anslutning och om anpassning av fördraget om Europeiska
unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om
upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen[4],
särskilt artikel 6.2 andra stycket,
med beaktande av Europeiska kommissionens
rekommendation, och av följande skäl:
Förhandlingar bör inledas om anpassning, inför
Kroatiens anslutning till Europeiska unionen, av de avtal som har undertecknats
eller ingåtts av Europeiska unionen eller Europeiska unionen och dess
medlemsstater med ett eller flera tredjeländer eller internationella
organisationer.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Kommissionen bemyndigas härmed att på
unionens, eller Europeiska unionens och dess medlemsstaters inbegripet – med
förbehåll för att anslutningsfördraget träder i kraft – Kroatiens, vägnar
förhandla om anpassning av avtal som har undertecknats eller ingåtts av
Europeiska unionen eller Europeiska unionen och dess medlemsstater med ett
eller flera tredjeländer eller internationella organisationer.
Artikel 2
Förhandlingsdirektiven anges i bilagan. En
vägledande förteckning över de avtal som ska anpassas anges i tilläggen till
förhandlingsdirektiven.
Artikel 3
Förhandlingarna ska föras i samråd med [rådet
för in namnet på den särskilda kommittén].
Artikel 4
Detta beslut riktar sig till kommissionen.
Utfärdad i Bryssel den
                                                                       På
rådets vägnar
                                                                       Ordförande
BILAGA
Direktiv för förhandlingar på unionens eller
Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar om anpassning av avtal som
har undertecknats eller ingåtts av Europeiska unionen eller Europeiska unionen
och dess medlemsstater med ett eller flera tredjeländer eller internationella
organisationer
Tilläggen 1–3 till dessa förhandlingsdirektiv
innehåller en vägledande förteckning över avtal som ska anpassas med tanke på
Kroatiens anslutning till Europeiska unionen.
Vad gäller dessa avtal, och eventuella
framtida avtal av samma slag som träder i kraft före anslutningen, bör det vid
behov förhandlas fram protokoll som innehåller de anpassningar som är
nödvändiga för att beakta en ny avtalsslutande parts (Kroatiens) anslutning.
I de fall då det finns gällande handelsmedgivanden bör dessa ses över så att hänsyn tas dels
till traditionell handel, dels till nu gällande medgivanden mellan
tredjelandspartner och Kroatien i avsikt att åtminstone behålla sådan
traditionell handel.
I huvudsak bör dessa avtal ändras så, att
Kroatien läggs till i förteckningen över avtalsslutande parter och/eller så,
att innehållet i varje enskilt avtal anpassas för att ta hänsyn till Kroatiens
EU-anslutning.
Protokollen bör innehålla en klausul om att
avtalen ändras med förbehåll för att Kroatiens anslutningsfördrag träder i
kraft, vilket planeras ske den 1 juli 2013.
Förhandlingarna bör avslutas så snart som
möjligt, så att protokollen kan träda i kraft samma dag som, och med
förbehåll för, Kroatiens anslutning. Om protokollen inte kan träda i kraft på
anslutningsdagen bör en provisorisk tillämpning förutses, varvid hänsyn bör tas
till EU:s och de berörda tredjeländernas respektive förfaranden.
TILLÄGG 1 till
förhandlingsdirektiven
Handels-,
associerings-, ram-, partnerskaps- och samarbetsavtal
Förtecknade efter
undertecknandedatum
   || Officiell titel || Typ || Datum för under-tecknande
 1 || Avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Irak, å andra sidan* || Bilateralt || 11/05/2012
 2 || Samarbetsmemorandum mellan Europeiska unionen och Internationella civila luftfartsorganisationen om en ram för ett fördjupat samarbete* || Bilateralt || 29/03/2012
 3 || Frihandelsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan* || Bilateralt || 06/10/2010
 4 || Avtal om ändring för andra gången av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrat första gången i Luxemburg den 25 juni 2005* || Multilateralt || 22/06/2010
 5 || Ramavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan* || Bilateralt || 10/05/2010
 6 || Ramavtal om omfattande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Indonesien, å andra sidan* || Bilateralt || 09/11/2009
 7 || Avtal mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Sydafrika, å andra sidan, om ändring av avtalet om handel, utveckling och samarbete* || Bilateralt || 11/09/2009
 8 || Interimsavtal om upprättande av en ram för ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan stater i östra och södra Afrika, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan || Multilateralt || 29/08/2009
 9 || Interimsavtal om partnerskap mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Stillahavsstaterna, å andra sidan || Multilateralt || 30/07/2009
 10 || Interimsavtal som syftar till ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande SADC-staterna, å andra sidan* || Multilateralt || 04/06/2009
 11 || Inledande avtal inför ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralafrika, å andra sidan* || Bilateralt || 15/01/2009
 12 || Inledande avtal om ekonomiskt partnerskap mellan Elfenbenskusten, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan* || Bilateralt || 26/11/2008
 13 || Avtal om ekonomiskt partnerskap mellan Cariforum-staterna, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan* || Multilateralt || 15/10/2008
 14 || Samarbetsmemorandum mellan Internationella civila luftfartsorganisationen och Europeiska gemenskapen om säkerhetsgranskningar, säkerhetsinspektioner och därtill hörande frågor || Bilateralt || 17/09/2008
 15 || Interimsavtal mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, om handel och handelsrelaterade frågor || Bilateralt || 16/06/2008
 16 || Stabiliserings- och associeringsavtal mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan* || Bilateralt || 16/06/2008
 17 || Interimsavtal om handel och handelsrelaterade frågor mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Republiken Serbien, å andra sidan || Bilateralt || 29/04/2008
 18 || Stabiliserings- och associeringsavtal mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Serbien, å andra sidan* || Bilateralt || 29/04/2008
 19 || Stabiliserings- och associeringsavtal mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Montenegro, å andra sidan || Bilateralt || 15/10/2007
 20 || Stabiliserings- och associeringsavtal mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Albanien, å andra sidan || Bilateralt || 12/06/2006
 21 || Avtal om ändring av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 || Multilateralt || 22/12/2005
 22 || Partnerskaps- och samarbetsavtal om upprättande av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tadzjikistan, å andra sidan || Bilateralt || 11/10/2004
 23 || Avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Andinska gemenskapen och dess medlemsstater (Republiken Bolivia, Republiken Colombia, Republiken Ecuador, Republiken Peru och Republiken Venezuela), å andra sidan* || Multilateralt || 15/12/2003
 24 || Avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Costa Rica, Republiken El Salvador, Republiken Guatemala, Republiken Honduras, Republiken Nicaragua och Republiken Panama, å andra sidan* || Multilateralt || 15/12/2003
 25 || Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Kanada om handel med vin och spritdrycker || Bilateralt || 16/09/2003
 26 || Avtal om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Chile, å andra sidan || Bilateralt || 18/11/2002
 27 || Europa–Medelhavsavtal om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Libanon, å andra sidan || Bilateralt || 17/06/2002
 28 || Europa–Medelhavsavtal om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Demokratiska folkrepubliken Algeriet, å andra sidan || Bilateralt || 22/04/2002
 29 || Europa-Medelhavsavtal om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Arabrepubliken Egypten, å andra sidan || Bilateralt || 25/06/2001
 30 || Stabiliserings- och associeringsavtal mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan || Bilateralt || 09/04/2001
 31 || Partnerskapsavtal mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 || Multilateralt || 23/06/2000
 32 || Samarbetsavtal mellan Europeiska gemenskapen och Folkrepubliken Bangladesh om partnerskap och utveckling || Bilateralt || 22/05/2000
 33 || Avtal om handel, utveckling och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan och Republiken Sydafrika, å andra sidan || Bilateralt || 11/10/1999
 34 || Avtal om partnerskap och samarbete som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Turkmenistan, å andra sidan* || Bilateralt || 25/05/1998
 35 || Avtal om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Mexikos förenta stater, å andra sidan || Bilateralt || 08/12/1997
 36 || Samarbetsavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Yemen || Bilateralt || 25/11/1997
 37 || Europa–Medelhavsavtal om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan || Bilateralt || 24/11/1997
 38 || Samarbetsavtal mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Kambodja || Bilateralt || 29/04/1997
 39 || Samarbetsavtal mellan Europeiska gemenskapen och Folkrepubliken Laos || Bilateralt || 29/04/1997
 40 || Europa–Medelhavsinterimsavtal om associering av handel och samarbete mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Palestinska befrielseorganisationen för den palestinska myndigheten på Västbanken och i Gaza, å andra sidan || Bilateralt || 24/02/1997
 41 || Avtal mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Danmarks regering och Färöarnas Landsstyre, å andra sidan || Bilateralt || 06/12/1996
 42 || Avtal om partnerskap och samarbete om upprättande av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Uzbekistan, å andra sidan || Bilateralt || 21/06/1996
 43 || Avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan || Bilateralt || 22/04/1996
 44 || Avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan || Bilateralt || 22/04/1996
 45 || Europa–Medelhavsavtal om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan || Bilateralt || 26/02/1996
 46 || Interregionalt ramavtal om samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Gemensamma marknaden i Sydamerika och dess fördragsparter, å andra sidan – Gemensam förklaring om den politiska dialogen mellan Europeiska unionen och Mercosur || Multilateralt || 15/12/1995
 47 || Europa–Medelhavsavtal om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Staten Israel, å andra sidan || Bilateralt || 20/11/1995
 48 || Europa–Medelhavsavtal om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan || Bilateralt || 17/05/1995
 49 || Avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och Republiken Vitryssland* || Bilateralt || 06/03/1995
 50 || Avtal om partnerskap och samarbete om upprättande av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kirgizistan, å andra sidan || Bilateralt || 09/02/1995
 51 || Avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kazakstan, å andra sidan || Bilateralt || 23/01/1995
 52 || Avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan || Bilateralt || 28/11/1994
 53 || Avtal om partnerskap och samarbete som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ryska federationen, å andra sidan || Bilateralt || 24/06/1994
 54 || Avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och Ukraina || Bilateralt || 14/06/1994
 55 || Samarbetsavtal mellan Europeiska gemenskapen och Indien om partnerskap och utveckling || Bilateralt || 20/12/1993
 56 || Avtal om handel och ekonomiskt samarbete mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Mongoliet || Bilateralt || 16/06/1992
 57 || Avtal i form av en skriftväxling mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Furstendömet Andorra – Avtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Furstendömet Andorra || Multilateralt || 28/06/1990
 58 || Samarbetsavtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen å ena sidan och medlemsländerna i de arabiska gulfstaternas samarbetsråd (Förenade Arabemiraten, Bahrain, Saudiarabien, Oman, Qatar och Kuwait) å andra sidan || Multilateralt || 15/06/1988
 59 || Avtal om handelsmässigt och ekonomiskt samarbete mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Folkrepubliken Kina || Bilateralt || 21/05/1985
 60 || Samarbetsavtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Filippinerna, Indonesien, Malaysia, Singapore och Thailand – medlemsländer i ASEAN || Multilateralt || 07/03/1980
 61 || Avtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEG), och Belgien, Danmark, Frankrike, Förbundsrepubliken Tyskland, Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland, Irland, Italien, Luxemburg och Nederländerna, som är medlemsstater i denna gemenskap å ena sidan, och Internationella utvecklingsfonden å andra sidan || Multilateralt || 02/05/1978
 62 || Samarbetsavtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Syriska Arabrepubliken || Bilateralt || 18/01/1977
 63 || Avtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge || Bilateralt || 14/5/1973
 64 || Avtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Island || Bilateralt || 22/07/1972
 65 || Avtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet || Bilateralt || 22/07/1972
 66 || Avtal om upprättande av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Turkiet || Bilateralt || 12/09/1963
 * Detta fördrag har ännu inte trätt i kraft.
TILLÄGG 2 till
förhandlingsdirektiven
Blandade
sektorsavtal som har ingåtts av EU (eller tidigare av Europeiska gemenskapen)
och dess medlemsstater
Förtecknade efter
undertecknandedatum
   || Officiell titel || Typ || Datum för undertecknande
 1 || Avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Indonesiens regering om vissa luftfartsaspekter* || Bilateralt || 29/06/2011
 2 || Luftfartsavtal mellan Amerikas förenta stater, som första part, Europeiska unionen och dess medlemsstater, som andra part, Island, som tredje part, och Konungariket Norge, som fjärde part* || Multilateralt || 21/06/2011
 3 || Biavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, som första part, Island, som andra part, och Konungariket Norge, som tredje part, om tillämpningen av luftfartsavtalet mellan Amerikas förenta stater, som första part, Europeiska unionen och dess medlemsstater, som andra part, Island, som tredje part, och Konungariket Norge, som fjärde part* || Multilateralt || 21/06/2011
 4 || Europa–Medelhavsavtal om luftfart mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan* || Bilateralt || 15/12/2010
 5 || Avtal om ett gemensamt luftrum mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan* || Bilateralt || 02/12/2010
 6 || Samarbetsavtal om satellitnavigering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Konungariket Norge* || Bilateralt || 22/09/2010
 7 || Protokoll om ändring av luftfartsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Amerikas förenta stater, å andra sidan* || Bilateralt || 24/06/2010
 8 || Luftfartsavtal mellan Kanada och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater* || Bilateralt || 17/12/2009
 9 || Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Nepals regering om vissa luftfartsaspekter* || Bilateralt || 23/01/2009
 10 || Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Staten Israel om vissa luftfartsaspekter || Bilateralt || 09/12/2008
 11 || Avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Indiens regering om vissa luftfartsaspekter* || Bilateralt || 28/09/2008
 12 || Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Australiens regering om vissa luftfartsaspekter || Bilateralt || 29/04/2008
 13 || Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Hashemitiska konungariket Jordanien om vissa luftfartsaspekter* || Bilateralt || 25/02/2008
 14 || Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Förenade Arabemiraten om vissa luftfartsaspekter* || Bilateralt || 30/11/2007
 15 || Luftfartsavtal mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Amerikas förenta stater, å andra sidan* || Bilateralt || 30/04/2007
 16 || Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Malaysias regering om vissa luftfartsaspekter || Bilateralt || 22/03/2007
 17 || Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Marocko om vissa luftfartsaspekter* || Bilateralt || 12/12/2006
 18 || Samarbetsavtal om ett civilt globalt system för satellitnavigering (Global Navigation Satellite System – GNSS) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan* || Bilateralt || 12/12/2006
 19 || Europa–Medelhavsavtal om luftfart mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan* || Bilateralt || 12/12/2006
 20 || Samarbetsavtal om ett civilt globalt system för satellitnavigering (Global Navigations Satellite System – GNSS) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan* || Bilateralt || 09/09/2006
 21 || Avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Singapores regering om vissa luftfartsaspekter* || Bilateralt || 09/06/2006
 22 || Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina om vissa luftfartsaspekter || Bilateralt || 01/12/2005
 23 || Samarbetsavtal om ett civilt globalt system för satellitnavigering (Global Navigation Satellite System – GNSS) mellan å ena sidan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, och å andra sidan Ukraina* || Bilateralt || 1/12/2005
 24 || Avtal om samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å den andra, om bekämpande av bedrägerier och annan olaglig verksamhet som skadar deras finansiella intressen* || Bilateralt || 26/10/2004
 25 || Samförståndsavtal mellan Europeiska gemenskapen, Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Konungariket Danmark, Förbundsrepubliken Tyskland, Republiken Estland, Republiken Grekland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Irland, Republiken Italien, Republiken Cypern, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Storhertigdömet Luxemburg, Republiken Ungern, Republiken Malta, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien, Republiken Finland, Konungariket Sverige och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland och Schweiziska edsförbundet || Bilateralt || 26/10/2004
 26 || Samarbetsavtal om ett civilt globalt system för satellitnavigering (GNSS) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och staten Israel, å andra sidan* || Bilateralt || 13/7/2004
 27 || Samarbetsavtal om ett civilt globalt system för satellitnavigering (Global Navigation Satellite System - GNSS), Galileo, mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och Folkrepubliken Kinas regering || Bilateralt || 30/10/2003
 28 || Avtal om sjötransport mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Folkrepubliken Kinas regering, å andra sidan || Bilateralt || 06/12/2002
 29 || Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om luftfart || Bilateralt || 21/06/1999
 30 || Avtal mellan Konungariket Belgien, Konungariket Danmark, Förbundsrepubliken Tyskland, Irland, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Europeiska atomenergigemenskapen och Internationella atomenergiorganet rörande tillämpningen av artikel III.1 och III.4 i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen || Bilateralt || 05/04/1973
 * Detta fördrag har ännu inte trätt i kraft.
TILLÄGG 3 till
förhandlingsdirektiven
Avtal som ännu
inte undertecknats/om vilka förhandlingar pågår
   || Avtalets titel || Typ av avtal
 1 || Avtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Ukraina om upprättande av ett gemensamt luftrum || Bilateralt
 2 || Avtal mellan Europeiska unionen och Arabrepubliken Egypten om vissa luftfartsaspekter || Bilateralt
 3 || Avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Turkiets regering om vissa luftfartsaspekter || Bilateralt
 4 || Avtal mellan Europeiska unionen och Folkrepubliken Kina om vissa luftfartsaspekter || Bilateralt
 5 || Avtal om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan || Multilateralt
 6 || Luftfartsavtal mellan Förbundsrepubliken Brasilien, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan || Bilateralt
 7 || Avtal om ett gemensamt luftrum mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Republiken Moldavien || Bilateralt
 8 || Övergripande avtal om ekonomi och handel med Kanada || Bilateralt
 9 || Europa–Medelhavsavtal om luftfart mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Staten Israels regering, å andra sidan || Bilateralt
 10 || Ramavtal om omfattande partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Filippinerna, å andra sidan || Bilateralt
 11 || Ramavtal om omfattande partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Socialistiska republiken Vietnam, å andra sidan || Bilateralt
 12 || Ramavtal om omfattande partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Mongoliet, å andra sidan || Bilateralt
 13 || Ramavtal om handel med Libyen || Bilateralt
 14 || Frihandelsavtal med Indien || Bilateralt
 15 || Frihandelsavtal med Malaysia || Bilateralt
 16 || Frihandelsavtal med Mercosur || Multilateralt
 17 || Frihandelsavtal med Singapore || Bilateralt
 18 || Interimsavtal om ekonomiskt partnerskap med Botswana, Lesotho, Namibia och Swaziland || Multilateralt
 19 || Avtal om partnerskap och samarbete med Malaysia || Bilateralt
 20 || Avtal om partnerskap och samarbete med Filippinerna || Bilateralt
 21 || Avtal om partnerskap och samarbete med Singapore || Bilateralt
 22 || Avtal om partnerskap och samarbete med Thailand || Bilateralt
 23 || Avtal om partnerskap och samarbete med Vietnam || Bilateralt
 24 || Handelsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Colombia och Peru || Multilateralt
[1]               [Fullständig titel, hänvisning till EUT om denna
föreligger]
[2]               Utom protokoll som avser avtal som uteslutande eller
huvudsakligen rör den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.
[3]               EUT L xxx, xx.xx.xxxx, s. x.
[4]               EUT L xxx, xx.xx.xxxx, s. x.


title: Rekommendation till rådets beslut om att det föreligger ett alltför stort underskott i Förenade kungariket

text:
     SV

SV        SV
 ---pagebreak---              EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

                                              Bryssel den 2.7.2008
                                              SEK(2008) 2201 slutlig

                              Rekommendation till

                               RÅDETS BESLUT

     om att det föreligger ett alltför stort underskott i Förenade kungariket

                           (framlagt av kommissionen)

SV                                                                              SV
 ---pagebreak---                                                  MOTIVERING

     I artikel 104 i fördraget anges ett förfarande vid alltför stora överskott inledas för att
     säkerställa att medlemsstaterna undviker alltför stora överskott i den offentliga sektorns
     finanser eller att korrigeras när de föreligger. Detta förfarande specificeras i rådets förordning
     (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid
     alltför stora underskott1, som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten. De flesta
     bestämmelserna gäller för Förenade kungariket på samma sätt som för övriga länder som inte
     deltar i euroområdet, men i artikel 5 i protokollet om vissa bestämmelser angående Förenade
     kungariket anges att skyldigheten enligt artikel 104.1 i fördraget om att undvika alltför stora
     underskott i de offentliga finanserna inte gäller Förenade kungariket om det inte går över till
     den tredje etappen av den ekonomiska och monetära unionen2. Eftersom Förenade kungariket
     befinner sig i den andra etappen av den ekonomiska och monetära unionen ska det, enligt
     artikel 116.4 i fördraget, istället ”sträva efter att undvika alltför stora underskott i den
     offentliga sektorns finanser”. Förfarandet vid alltför stora underskott gäller för Förenade
     kungariket på budgetårsbasis (som löper från april till mars).

     I slutet av 1990-talet gjorde Förenade kungariket stora ansträngningar för att konsolidera de
     offentliga finanserna, vilket ledde till att saldot i den offentliga sektorns finanser förbättrades
     från ett underskott på 3,8 % av BNP 1996/1997 till ett överskott på 1,3 % 1999/2000. Den
     offentliga bruttoskulden minskade också från över 50 % av BNP under 1996/1997 till en
     lägsta nivå på 36,8 % 2002/2003. Därefter beslutade regeringen att följa en mindre
     återhållsam linje, främst till följd av en uttalad politisk målsättning att öka utgifterna för
     offentliga tjänster. Saldot i den offentliga sektorns finanser svängde därmed från ett överskott
     i slutet av 1990-talet till ett underskott på 3,2 % av BNP 2003/2004 och 3,5 % 2004/2005.
     Med ett produktionsgap som förblev positivt under hela denna period, svarade detta mot en
     försämring av det strukturella saldot på 4¾ procentenhet av BNP3 mellan 1999/2000 och
     2004/2005. Under dessa år ökade den offentliga sektorns utgiftskvot med omkring 4½
     procentenheter till 43,2 %, samtidigt som den offentliga sektorns fasta bruttoinvesteringar
     ökade från 1,3 % till 1,8 % av BNP. Den 21 september 2005 inledde kommissionen ett
     förfarande vid alltför stora underskott gentemot Förenade kungariket genom att anta en
     rapport enligt artikel 104.3, och den 24 januari 2006 fastslog rådet att ett alltför stort
     underskott förelåg i Förenade kungariket. Det budgetmässiga läget förbättrades under
     2005/2006 och 2006/2007 och under det sistnämnda året minskade det nominella underskottet
     till 2,6 % av BNP. Med hänvisning till underskottet under 2006/2007 och 2007 års vårprognos
     antog kommissionen den 12 september 2007 en rekommendation till rådets beslut om att
     upphäva förfarandet vid alltför stora underskott mot Förenade kungariket. Den 9 oktober 2007
     beslutade Ekofinrådet att upphäva förfarandet vid alltför stora underskott i enlighet med
     artikel 104.12 i fördraget.

     1
            EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174,
            7.7.2005, s. 5). Hänsyn tas också till Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande om dokumentet
            ”Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets-
            och konvergensprogrammens innehåll och utformning.”, som godkändes av Ekofinrådet den 11 oktober
            2005.
     2
            http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:12006E/PRO/25:EN:HTML
     3
            Uppskattning av kommissionen utförd med hjälp av den allmänt vedertagna metoden för att uppskatta
            produktionsgap.

SV                                                         2                                                            SV
 ---pagebreak---      Under loppet av 2007/2008 ledde svaga intäktsökningar, främst till följd av högre
     återbetalningar av överskjutande bolagsskatt under de föregående åren och lägre intäkter från
     olje- och gasutvinning, till en försämring av Förenade kungarikets budgetmässiga läge.
     Underskottet under 2007/2008 beräknas ha ökat till 2,9 % av BNP enligt både 2008 års
     vårprognos från kommissionen och de uppgifter som Förenade kungariket rapporterade i mars
     20084. Det uppskattas att finanspolitiken åter varit procyklisk under 2007/2008, medan det
     strukturella underskottet förvärras med 0,25 % av BNP i ett fortsatt gynnsamt ekonomiskt
     läge5.

     Enligt de uppgifter som Förenade kungarikets myndigheter lämnade i mars 20086 som ett led i
     förfarandet vid alltför stora underskott kommer det offentliga underskottet 2008/2009 att
     uppgå till 3,2 % av BNP och således överskrids referensvärdet på 3 % av BNP. Detta värde
     överensstämmer med det som offentliggjordes i Förenade kungarikets budget från mars 2008.
     Ett politiskt initiativ som tillkännagavs den 13 maj innebär att den personliga inkomstskatten
     sänks under 2008/2009, vilket ska finansieras genom ytterligare upplåning. Detta kommer att
     leda till en ökning av det förväntade underskottet med 0,2 procentenheter7 jämfört med vad
     som angavs i anmälan, allt annat lika. Det underskott för 2008/2009 som anges i anmälan
     utgör prima facie-bevis på att Förenade kungariket förväntar sig ett alltför stort underskott i
     den mening som avses i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten. Det senare politiska
     initiativet ska betraktas som ett ytterligare bevis på detta. Den 11 juni 2008 antog
     kommissionen därför en rapport av enligt artikel 104.3 i fördraget för att bedöma om kraven i
     fördraget avseende kriterierna för underskott och skuldsättning hade uppfyllts.

     I rapporten ansågs det att det förväntade underskottet under 2008/2009, enligt anmälan från
     mars 2008, även om det överskred fördragets referensvärde på 3 % av BNP, låg nära
     referensvärdet. Överskridandet av referensvärdet på 3 % av BNP var dock inte exceptionellt.

     4
            Enligt Förenade kungarikets uppgifter från mars 2008 uppgår den offentliga sektorns underskott till
            2,8 % av BNP 2007/2008. Uppgifterna om den årliga offentliga nettoupplåningen som rapporterats av
            Förenade kungariket har justerats upp med 1,0 miljard pund sterling av kommissionen för att säkerställa
            en enhetlig registrering av inkomsterna från UMTS-licenser. Därmed ökar underskottet till 2,9 % av
            BNP 2007/2008.
     5
            De preliminära uppgifterna om den offentliga sektorns finanser för maj 2008, som offentliggjordes den
            19 juni 2008, och uppgifterna om nationalräkenskaperna, som offentliggjordes den 27 juni 2008, pekar i
            riktning mot ett nominellt underskott i den offentliga sektorns finanser 2007/2008 på EDP-basis på
            2,8 % av BNP, dvs. 0,1 procentenheter lägre än vad som uppskattats i budgeten för 2008 och i
            vårprognosen. Detta resultat, som var en aning bättre än väntat, berodde främst på en nedrevidering av
            de tidigare offentliggjorda siffrorna för statens löpande utgifter, som allt annat lika också innebär en
            minskning av det strukturella underskottet under 2007/2008 med 0,1 % av BNP. Under antagande att
            politiken förblir oförändrad förväntas det i 2008 års vårprognos att regeringen kommer att följa de
            konjunkturoberoende planer för de primära utgifterna som tillkännagavs i 2008 års budget och som var i
            stort sett oförändrade jämfört med planerna i den omfattande översynen av de offentliga utgifterna 2007
            (Comprehensive Spending Review). De olika ministeriernas lägre utgifter under 2007/2008 kommer inte
            att smitta av sig på de planerade utgifterna under 2008/2009 och 2009/2010, eftersom ministeriernas
            utgiftstak för dessa år lades fast i den omfattande översynen av de offentliga utgifterna från 2007. Enligt
            EYF-ordningen (End-year Flexibility) har ministerierna rätt att föra över outnyttjade anslag från ett år
            till nästa.
     6
            Enligt rådets förordning (EG) nr 3605/93 ska medlemsstaterna två gånger per år lämna en rapport till
            kommissionen om deras förväntade och faktiska offentliga underskott och skuldnivåer. Förenade
            kungarikets senaste anmälan finns på följande adress:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
     7
            I det tillkännagivande om inkomstbeskattningen som Förenade kungarikets regering offentliggjorde den
            13 maj 2008 angavs det att kostnaderna för den sänkta inkomstskatten skulle uppgå till 2,7 miljarder
            pund sterling under 2008/2009, vilket enligt kommissionens uppskattningar motsvarar 0,2 % av BNP.

SV                                                          3                                                             SV
 ---pagebreak---      Det berodde inte på extraordinära omständigheter som de brittiska myndigheterna inte hade
     någon kontroll över och uppstod inte heller till följd av en allvarlig ekonomisk nedgång.
     Enligt kommissionens vårprognos 2008 förväntas tillväxten i Förenade kungarikets att minska
     under 2008 och 2009 till årliga värden under den potentiella tillväxten. Den årliga BNP-
     tillväxten väntas dock uppgå till 1,7 % under 2008 och 1,6 % under 2009. Vad gäller
     bedömningen av om underskottet är av övergående natur förväntar sig kommissionen att
     underskottet under 2009/2010 ligger kvar över 3 %, på grund av att det svaga ekonomiska
     läget kommer att medföra lägre intäktsökningar. Regeringens tillkännagivande den 13 maj
     2008 innebär inte att regeringen förpliktar sig att ge samma kompensation under 2009/2010
     som under 2008/20098. Det medför dock en risk för ett alltför stort underskott under
     2009/2010, jämfört med budgetplanerna från mars 2008, med en liknande inverkan under i
     övrigt likartade förhållanden på det beräknade värdet i vårprognosen.

     Den offentliga sektorns skuldkvot ligger fortfarande klart under referensvärdet på 60 %
     (enligt de uppgifter som rapporterades i mars som led i förfarandet vid alltför stora underskott
     uppgick skuldkvoten till 43 % av BNP9 under budgetåret 2004/2005), även om den beräknas
     vara stigande fram till 2009/2010.

     I enlighet med bestämmelserna i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten bedömde
     kommissionen i sin rapport också alla ”övriga faktorer av betydelse”. Enligt stabilitets- och
     tillväxtpakten kan dessa faktorer bara beaktas under de steg som leder till ett beslut om att det
     föreligger ett alltför stort underskott om det dubbla villkoret – att referensvärdet överskrids
     endast övergående och att underskottet fortfarande ligger nära referensvärdet – helt uppfylls. I
     detta fall uppfylls inte det dubbla villkoret.

     Kommissionens analys visar med andra ord att fördragets krav vad gäller underskottskriteriet
     inte har uppfyllts, medan skuldkriteriet däremot uppfylls.

     I fördragets artikel 104.4 föreskrivs att ”den kommitté som upprättas enligt artikel 114 (dvs.
     ekonomiska och finansiella kommittén) ska yttra sig över kommissionens rapport”.
     Kommittén avgav sitt yttrande den 25 juni 2008. I detta yttrande bekräftades den bedömning
     som kommissionen gjort i sin rapport och det konstaterades att överskridandet av
     referensvärdet inte kan betraktas som exceptionellt eller övergående.

     Kommissionen anser, efter att ha granskat ekonomiska och finansiella kommitténs rapport
     och med beaktande av dess yttrande, att det föreligger ett alltför stort underskott i Förenade
     kungariket. Detta yttrande, som antogs av kommissionen den 2 juli 2008, lämnas härmed till
     rådet i enlighet med artikel 104.5 i fördraget. Kommissionen rekommenderar rådet att fatta ett
     beslut med denna innebörd i enlighet med artikel 104.6.

     Vidare förelägger kommissionen rådet en rekommendation till rådets rekommendation som, i
     enlighet med fördragets artikel 104.7, ska tillställas Förenade kungariket i syfte att få denna
     situation att upphöra. Enligt rådets förordning (EG) nr 1467/97 ska det i rådets
     rekommendation ”även fastställas en tidsfrist för korrigeringen av det alltför stora
     underskottet, vilken ska slutföras under det år som följer på året då underskottet fastställdes
     om det inte föreligger särskilda omständigheter. I rekommendationen ska rådet begära att
     medlemsstaten uppnår en årlig minsta förbättring på 0,5 % av BNP som ett riktmärke av sitt

     8
            Ytterligare politiska initiativ väntas i den preliminära budgetrapporten hösten 2008.
     9
            Beräknat med hjälp av BNP justerat för indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster.

SV                                                        4                                              SV
 ---pagebreak---      konjunkturrensade saldo, varvid engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder inte ska räknas med,
     för att korrigera det alltför stora underskottet inom den tidsfrist som är fastställd i
     rekommendationen”.

     När det gäller Förenade kungariket finns det vid den samlade bedömningen av de faktorer
     som anges i rapporten enligt artikel 104.3 inget som tyder på att det föreligger särskilda
     omständigheter som kräver att man avviker från den normala tidsfristen för att korrigera
     underskottet. Samtidigt som BNP-tillväxten väntas avta under 2008 och 2009 i förhållande till
     den potentiella tillväxttakten, vilket kommer att resultera i ett negativt produktionsgap, väntas
     BNP-tillväxten förbli positiv under hela vårprognosperioden och uppgå till över 1,5 % under
     2008 och 2009. För att minska det nominella underskottet till under referensvärdet på 3 % av
     BNP under 2009/2010 kommer det att vara nödvändigt för de brittiska myndigheterna att
     säkerställa en strukturell konsolidering under 2009/2010 med en årlig minsta förbättring på
     0,5 % av BNP i överensstämmelse med artikel 3.4 i förordning (EG) nr 1467/97. En tidsfrist
     för korrigering av ett alltför stort underskott ska fastställas i enlighet med ovannämnda
     förordning, som föreskriver att korrigeringen ska slutföras under det år som följer på året då
     underskottet fastställdes. I fråga om Förenade kungariket fastställdes underskottet 2008 på
     basis av ett förväntat underskott som överskrider referensvärdet på 3 % av BNP under
     2008/2009.

     I rekommendationen bör det därför fastställas att budgetkorrigeringen ska slutföras senast
     under budgetåret 2009/2010.

     Förenade kungariket: Makroekonomisk utveckling och utveckling av de offentliga
     finanserna a
                                             2004/05    2005/06     2006/07    2007/08          2008/09           2009/10
                                                                                Budget            Budget
                                                                                KOM               KOM
                                                                                2008              2008
     Real BNP (förändring i %) b               3.3        1.8           2.9      3.0         1.7      2.0      1.6      2½
     Potentiell BNP (förändring
                                               2.7        2.7           2.8      2.7         2.4     2½         2.3       2½
     i %) b,c
     Produktionsgap         (i %   av
                                               0.7        -0.1          0.0      0.4        -0.3     -0.6      -1.0       -0.6
     potentiell BNP) b,c
     Saldo i de offentliga finanserna          3.5        3.1        2.6         2.9         3.3      3.2       3.3        2.8
     Primärt saldo                            -1.4        -1.0       -0.4        -0.7       -1.1     -1.2      -1.2       -0.8
     Engångsåtgärder och andra
                                                -         0.3            -        -           -       -          -         -
     tillfälliga åtgärder
     Offentliga                  fasta
                                               1.8        0.6           1.8      1.9         2.0     2.0        1.9       2.0
     bruttoinvesteringar
     Konjunkturrensat saldo c,d               -3.7        -3.0       -2.7        -3.0       -3.1     -2.9      -2.9       -2.6
     Konjunkturrensat primärsaldo             -1.7        -0.9       -0.6        -0.8       -0.9     -0.9      -0.8       -0.6
     Strukturellt saldo d,e                   -3.7        -3.3       -2.7        -3.0       -3.1     -2.9      -2.9       -2.6
     Strukturellt primärsaldo                 -1.7        -1.2       -0.6        -0.8       -0.9     -0.9      -0.8       -0.6
     Anm.:
     a
       I procent av BNP om inget annat anges.
     b
         På kalenderårsbasis. Siffrorna i kolumnen för 2004/2005 avser kalenderåret 2004.
     c
         Den potentiella BNP-tillväxt, det produktionsgap och det konjunkturrensade saldo som anges i 2008 års budget rapporteras
     efter omräkning av kommissionen på grundval av informationen i budgeten.
     d
         Det konjunkturrensade och strukturella saldot för 2007/2008 uppskattas i 2008 års budget till (efter omräkning av
     kommissionen) 2,8 % av BNP.
     e
      Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.
     Källa: Eurostat och kommissionens vårprognos 2008.

SV                                                                  5                                                               SV
 ---pagebreak---                                            Rekommendation till

                                           RÅDETS BESLUT

               om att det föreligger ett alltför stort underskott i Förenade kungariket

     EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

     med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt
     artikel 104.6,

     med beaktande av kommissionens rekommendation,

     med beaktande av Förenade kungarikets synpunkter, och

     av följande skäl:

     (1)    Enligt artikel 104 i fördraget ska ett förfarande vid alltför stora överskott inledas för att
            säkerställa att medlemsstaterna undviker alltför stora överskott i den offentliga
            sektorns finanser eller att dessa skyndsamt rättas till.

     (2)    Enligt punkt 5 i protokollet om vissa bestämmelser angående Förenade konungariket
            Storbritannien och Nordirland gäller inte skyldigheten enligt artikel 104.1 i fördraget
            om att undvika alltför stora underskott Förenade kungariket om det inte går över till
            den tredje etappen av den ekonomiska och monetära unionen10. Eftersom Förenade
            kungariket befinner sig i den andra etappen av den ekonomiska och monetära unionen
            ska det enligt artikel 116.4 i fördraget sträva efter att undvika alltför stora underskott i
            den offentliga sektorns finanser.

     (3)    Stabilitets- och tillväxtpakten syftar till att genom sunda offentliga finanser stärka
            förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som kan bidra till ökad
            sysselsättning.

     (4)    Beslut om att det föreligger ett alltför stort underskott följer det förfarande vid alltför
            stora underskott som anges i artikel 104 i fördraget och i rådets förordning (EG)
            nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid
            alltför stora underskott11, som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten.
            Protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, som är fogat till fördraget,
            innehåller ytterligare bestämmelser om genomförandet av förfarandet vid alltför stora

     10
            http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:12006E/PRO/25:EN:HTML
     11
            EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174,
            7.7.2005, s. 5).

SV                                                   6                                                      SV
 ---pagebreak---            underskott. I rådets förordning (EG) nr 3605/9312 anges närmare regler och
           definitioner för tillämpningen av bestämmelsen i nämnda protokoll.

     (5)   Enligt artikel 104.5 i fördraget ska kommissionen avge ett yttrande till rådet om den
           anser att det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott i en medlemsstat.
           Efter att ha tagit hänsyn till alla relevanta faktorer i sin rapport i enlighet med
           artikel 104.3 i fördraget och med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs
           yttrande i enlighet med artikel 104.4, drog kommissionen slutsatsen att det föreligger
           ett alltför stort underskott i Förenade kungariket. Kommissionen lämnade därför ett
           sådant yttrande om Förenade kungariket till rådet den 2 juli 2008.

     (6)   I artikel 104.6 i fördraget fastställs att rådet ska beakta eventuella synpunkter från den
           berörda medlemsstaten, innan det, efter en allsidig bedömning, avgör om ett alltför
           stort underskott föreligger. När det gäller Förenade kungariket leder den allsidiga
           bedömningen till nedan angivna slutsatser.

     (7)   I slutet av 1990-talet gjorde Förenade kungariket stora ansträngningar för att
           konsolidera de offentliga finanserna. Därefter beslutade regeringen att följa en mindre
           återhållsam linje, främst till följd av en uttalad politisk målsättning att öka utgifterna
           för offentliga tjänster. Saldot i den offentliga sektorns finanser minskade därmed från
           ett överskott i slutet av 1990-talet till ett underskott på 3,2 % av BNP 2003/2004 och
           3,5 % 2004/2005. Med ett produktionsgap som förblev positivt under hela denna
           period, svarade detta mot en försämring av det strukturella saldot på 4¾ procentenhet
           av BNP13 mellan 1999/2000 och 2004/2005. Den 21 september 2005 inledde
           kommissionen ett förfarande vid alltför stora underskott gentemot Förenade
           kungariket med antagandet av en rapport enligt artikel 104.3, och den 24 januari 2006
           beslutade rådet att ett alltför stort underskott förelåg i Förenade kungariket. Det
           budgetmässiga läget förbättrades under 2005/2006 och 2006/2007 och under det
           sistnämnda året minskade det nominella underskottet till 2,6 % av BNP. Med
           hänvisning till underskottet under 2006/2007 och 2007 års vårprognos antog
           kommissionen den 12 september 2007 en rekommendation till rådets beslut om att
           upphäva förfarandet vid alltför stora underskott mot Förenade kungariket. Den
           9 oktober 2007 beslutade Ekofinrådet att upphäva förfarandet vid alltför stora
           underskott i enlighet med artikel 104.12 i fördraget.

     (8)   Enligt de uppgifter som Förenade kungarikets myndigheter lämnade i mars 2008 som
           ett led i förfarandet vid alltför stora underskott kommer det offentliga underskottet
           2008/2009 att uppgå till 3,2 % av BNP och således överskrids referensvärdet på 3 %
           av BNP. Detta värde överensstämmer med det som offentliggjordes i Förenade
           kungarikets budget från mars 2008, som också innehåller budgetplaner som visar att
           det offentliga underskottet kommer att uppgå till 2,8 % av BNP under 2009/2010.
           Underskottet under det sistnämnda året är lägre än motsvarande siffra på 3,3 % i
           kommissionens vårprognos, främst på grund av skillnader i den förväntade BNP-
           tillväxten under 2009/2010. Efter offentliggörandet av budgeten för mars 2008
           tillkännagavs ett politiskt initiativ den 13 maj som innebär att den personliga
           inkomstskatten sänks under 2008/2009, vilket ska finansieras genom ytterligare

     12
           EUT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2103/2005 (EUT
           L 337, 22.12.2005, s. 1).
     13
           Uppskattning av kommissionen utförd med hjälp av den allmänt vedertagna metoden för att uppskatta
           produktionsgap.

SV                                                    7                                                        SV
 ---pagebreak---             upplåning. Detta kommer att resultera i en större förväntad underskottskvot och en
            större förväntad skuldkvot än vad som angavs i anmälan. Allt annat lika kommer detta
            att leda till en ökning av det av kommissionen prognostiserade underskottet för
            2008/2009 på omkring 3,5 % av BNP14. Det förväntade underskottet under 2008/2009
            som anmäldes i mars 2008 överskrider visserligen fördragets referensvärde på 3 % av
            BNP, men det ligger nära referensvärdet. Överskridandet av referensvärdet på 3 % av
            BNP är inte exceptionellt. Det berodde inte på extraordinära omständigheter som de
            brittiska myndigheterna inte hade någon kontroll över och uppstår inte till följd av en
            kraftig konjunkturnedgång. Enligt kommissionens vårprognos 2008 förväntas
            tillväxten i Förenade kungariket att minska under 2008 och 2009 till årliga värden
            under den potentiella tillväxten. BNP-tillväxten väntas dock uppgå till 1,7 % 2008 och
            1,6 % 2009. Överskridandet över referensvärdet på 3 % av BNP anses inte heller
            övergående i och med att underskottet enligt kommissionens prognoser, som utgår från
            en situation där politiken förblir oförändrad, under 2009/2010 fortsätter att ligga över
            3 % (nämligen på 3,3 %). Detta tyder på att fördragets krav inte har uppfyllts vad
            gäller underskottskriteriet.

     (9)    Den offentliga sektorns skuldkvot ligger fortfarande klart under referensvärdet 60 %
            (enligt de uppgifter som rapporterades i mars som led i förfarandet vid alltför stora
            underskott uppgick skuldkvoten till 43 % av BNP15 under budgetåret 2007/2008), även
            om den beräknas vara stigande fram till 2009/2010. I kommissionens prognoser
            beräknas skuldkvoten uppgå till ungefär 47½ % av BNP under 2009/2010.

     (10)   Enligt artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1467/97 ska hänsyn till ”övriga faktorer av
            betydelse” bara tas i rådets beslut om att det föreligger ett alltför stort underskott i
            enlighet med artikel 104.6, om den dubbla förutsättningen – att underskottet fortsätter
            att ligga nära referensvärdet och att referensvärdet endast tillfälligt överskrids – helt
            uppfylls. Detta dubbla villkor uppfylls inte. Därför beaktas inga andra faktorer av
            betydelse i de etapper som leder fram till detta beslut.

     HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

                                                    Artikel 1

     Slutsatsen av den allsidiga bedömningen är att det föreligger ett alltför stort underskott i
     Förenade kungariket.

                                                    Artikel 2

     Detta beslut riktar sig till Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland.

     14
            I det tillkännagivande om inkomstbeskattningen som Förenade kungarikets regering offentliggjorde den
            13 maj 2008 angavs det att kostnaderna för den sänkta inkomstskatten skulle uppgå till 2,7 miljarder
            pund sterling under 2008/2009, vilket enligt kommissionens uppskattningar motsvarar 0,2 % av BNP.
            Läggs detta till det underskott för 2008/2009 som anges i kommissionens vårprognos kommer
            underskottet att uppgå till 3,5 % av BNP.
     15
            Beräknat med hjälp av BNP justerat för indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster.

SV                                                      8                                                          SV
 ---pagebreak---      Utfärdat i Bryssel den […]

                                  På rådets vägnar
                                  Ordförande
                                  […]

SV                                  9                SV