title: Kommissionens rekommendation av den 23 juni 2009 om referensmetadata för det europeiska statistiksystemet (Text av betydelse för EES)

text:
               30.6.2009

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 168/50

      KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

   av den 23 juni 2009
   om referensmetadata för det europeiska statistiksystemet
   (Text av betydelse för EES)
   (2009/498/EG)
   EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 211, och
   av följande skäl:

               (1)

               I uppförandekoden för europeisk statistik (1), som riktar sig till medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheter, finns 15 principer som rör den institutionella miljön, statistiska processer och statistiska produkter.

               (2)

               I princip 15 i uppförandekoden behandlas den europeiska statistikens tillgänglighet och tydlighet, och det betonas att åtföljande metadata bör dokumenteras enligt ett standardiserat metadatasystem.

               (3)

               Referensmetadata är en integrerad del i alla statistikmyndigheters metadatasystem.

               (4)

               Genom antagandet av uppförandekoden för europeisk statistik har medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheter åtagit sig att ta fram högkvalitativ statistik, vilket även kräver en öppnare och mer harmoniserad rapportering om uppgifternas kvalitet.

               (5)

               Som ett led i SDMX-initiativet för gemensamma tekniska och statistiska standarder för utbyte av data och metadata, som inleddes av Banken för internationell betalningsutjämning, Europeiska centralbanken, gemenskapens statistikmyndighet (Eurostat), Internationella valutafonden, Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling, Förenta nationerna och Världsbanken, har det utarbetats innehållsinriktade riktlinjer för SDMX som stöder införande och tillämpning av harmoniserade referensmetadata i det europeiska statistiksystemet.

               (6)

               Betydande effektivitetsvinster kan göras om referensmetadata framställs utifrån en harmoniserad förteckning över statistiska begrepp inom det europeiska statistiksystemet, samtidigt som medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheter har möjlighet att vid behov lägga till fler statistiska begrepp inom särskilda statistikområden.

               (7)

               Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik (2) ger en referensram för denna rekommendation.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS MEDLEMSSTATERNA FÖLJANDE.

               1.

               De nationella statistikmyndigheterna uppmanas att tillämpa de statistiska begrepp och underbegrepp som förtecknas i bilagan när referensmetadata sammanställs inom de olika statistikområdena och när referensmetadata utväxlas både inom och utanför det europeiska statistiksystemet.

               2.

               De nationella statistikmyndigheterna bör lägga till ytterligare statistiska begrepp till ovannämnda förteckning över begrepp och underbegrepp, om det är nödvändigt inom särskilda statistikområden.

               3.

               De nationella statistikmyndigheterna uppmanas att regelbundet underrätta kommissionen (Eurostat) om tillämpningen av begreppen och underbegreppen i bilagan.

      Utfärdad i Bryssel den 23 juni 2009.

            På kommissionens vägnar

         Joaquín ALMUNIA

            Ledamot av kommissionen

      (1)  Kommissionens rekommendation av den 25 maj 2005 om medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheters oberoende, integritet och ansvar (KOM(2005) 217 slutlig).

      (2)  EUT L 87, 31.3.2009. s. 164.

      BILAGA

         Förteckning över statistiska begrepp och underbegrepp (med definitioner)

                  Nummer

                  Begrepp

                  Underbegrepp

                  Beskrivning

                  1.

                  Kontakt

                  Kontaktpunkter (individer eller organisationer) för data eller metadata, inbegripet information om hur kontaktpunkterna kan nås

                  1.1

                  Kontaktorganisation

                  Namnet på organisationen för kontaktpunkten för data eller metadata

                  1.2

                  Enhet i kontaktorganisationen

                  En organisations avdelning som man kan vända sig till

                  1.3

                  Kontaktpunktens namn

                  Namnet på kontaktpunkten för data eller metadata

                  1.4

                  Kontaktpersonens funktion

                  Kontaktpersonens ansvarsområde, t.ex. ”metoder”, ”databashantering” eller ”spridning”

                  1.5

                  Kontaktpunktens postadress

                  Postadressen till kontaktpunkten för data eller metadata

                  1.6

                  Kontaktpunktens e-postadress

                  E-postadressen till kontaktpunkten för data eller metadata

                  1.7

                  Kontaktpunktens telefonnummer

                  Telefonnumret till kontaktpunkten för data eller metadata

                  1.8

                  Kontaktpunktens faxnummer

                  Faxnumret till kontaktpunkten för data eller metadata

                  2.

                  Uppdatering av metadata

                  Det datum då metadataelementet fördes in eller ändrades i databasen

                  2.1

                  Senaste intyg för metadata

                  Datum för det senaste intyget av områdesansvarig att sända metadata fortfarande är aktuella, även om innehållet inte ändrats

                  2.2

                  Senaste sändning av metadata

                  Datum för senaste spridning av metadata

                  2.3

                  Senaste uppdatering av metadata

                  Datum för senaste uppdateringen av metadatainnehållet

                  3.

                  Statistisk presentation

                  3.1

                  Databeskrivning

                  Datauppsättningens huvudegenskaper beskrivna på ett lättförståeligt sätt med hänvisning till de data och indikatorer som spridits

                  3.2

                  Klassificeringssystem

                  Organisering eller indelning av objekt i grupper på grundval av egenskaper som är gemensamma för objekten

                  3.3

                  Sektorstäckning

                  Huvudsaklig ekonomisk eller annan sektor som statistiken täcker

                  3.4

                  Statistiska begrepp och definitioner

                  Statistiska observationers statistiska egenskaper

                  3.5

                  Statistisk enhet

                  Enhet för vilken uppgifter samlas in och för vilken statistiken slutligen sammanställs

                  3.6

                  Statistisk population

                  Alla de som tillhör en definierad kategori människor, objekt eller händelser

                  3.7

                  Referensområde

                  Det land eller geografiska område som den undersökta statistiska företeelsen avser

                  3.8

                  Tidstäckning

                  Den tidsperiod för vilken uppgifter finns tillgängliga

                  3.9

                  Basperiod

                  Den tidsperiod som används som bas för ett index eller som en konstant serie avser

                  4.

                  Måttenhet

                  Den enhet som datavärdena mäts i

                  5.

                  Referensperiod

                  Den tidsperiod eller tidpunkt som den undersökta observationen ska avse

                  6.

                  Institutionellt uppdrag

                  Uppsättning regler eller andra formella instruktioner där en organisation ges ansvar för och bemyndigande att samla in, behandla och sprida statistik

                  6.1

                  Rättsakter och andra överenskommelser

                  Rättsakter eller andra formella eller informella överenskommelser där ett organ ges ansvar för och bemyndigande att samla in, behandla och sprida statistik

                  6.2

                  Datautbyte

                  Ordningar eller förfaranden för utbyte av data och samordning mellan organ som tar fram data

                  7.

                  Sekretess

                  En egenskap hos uppgifter som anger i vilken utsträckning obehörigt utlämnande skulle kunna skada källans eller andra berörda parters intresse

                  7.1

                  Sekretess – principer

                  Lagstiftning eller andra formella förfaranden som förhindrar obehörigt utlämnande av uppgifter som direkt eller indirekt identifierar en individ eller ekonomisk enhet

                  7.2

                  Sekretess – behandling av uppgifter

                  Regler som tillämpas på behandlingen av uppgifter för att säkra statistisk sekretess och förhindra obehörigt utlämnande

                  8.

                  Principer för offentliggörande

                  Regler om spridning av statistiska uppgifter till berörda parter

                  8.1

                  Tidsplan för offentliggörande

                  Tidsplan med datum för offentliggörande av statistik

                  8.2

                  Tillgång till tidsplanen för offentliggörande

                  Tillgång till informationen i tidsplanen för offentliggörande

                  8.3

                  Användarnas tillgång

                  Principerna för offentliggörande av uppgifterna till användarna, spridningens omfattning (t.ex. till allmänheten eller valda användare), hur användarna underrättas om att uppgifterna offentliggörs, samt huruvida principerna styr spridningen av statistiska uppgifter till alla användare

                  9.

                  Spridningsfrekvens

                  Det tidsintervall med vilket statistiken sprids under en given tidsperiod

                  10.

                  Spridningsformat

                  Medier som används för att sprida statistiska data och metadata

                  10.1

                  Pressmeddelande

                  Regelbundna eller enstaka pressmeddelanden om uppgifterna

                  10.2

                  Publikationer

                  Regelbundna eller enstaka publikationer genom vilka uppgifterna görs tillgängliga för allmänheten

                  10.3

                  Online-databas

                  Information om online-databaser där man kan få tillgång till de uppgifter som spridits

                  10.4

                  Tillgång till mikrodata

                  Information om huruvida även mikrodata sprids

                  10.5

                  Annat

                  Hänvisningar till de viktigaste andra spridningar av uppgifter som gjorts

                  11.

                  Dokumentationens tillgänglighet

                  11.1

                  Dokumentation om metoder

                  Beskrivning av och hänvisningar till tillgängliga metoddokument

                  11.2

                  Dokumentation om kvalitet

                  Dokumentation om förfaranden för kvalitetsstyrning och kvalitetsbedömning

                  12.

                  Kvalitetsstyrning

                  System och strukturer inom en organisation för att styra kvaliteten på statistiska produkter och processer

                  12.1

                  Kvalitetssäkring

                  All utförd systematisk verksamhet som kan visas syfta till att säkra att processerna uppfyller kraven för de statistiska produkterna

                  12.2

                  Kvalitetsbedömning

                  Övergripande bedömning av uppgifternas kvalitet utifrån standardkvalitetskriterier

                  13.

                  Relevans

                  I vilken omfattning de statistiska uppgifterna tillgodoser användarnas aktuella och potentiella behov

                  13.1

                  Användarnas behov

                  Beskrivning av användarna och deras respektive behov när det gäller de statistiska uppgifterna

                  13.2

                  Användarnas nöjdhet

                  Åtgärder för att fastställa hur nöjda användarna är

                  13.3

                  Fullständighet

                  I vilken omfattning all statistik som behövs finns tillgänglig

                  14.

                  Noggrannhet och tillförlitlighet

                  Noggrannhet: hur nära beräkningarna eller skattningarna ligger de exakta eller sanna värden som statistiken skulle mäta.
                  Tillförlitlighet: hur nära det ursprungliga skattade värdet ligger det efterföljande skattade värdet

                  14.1

                  Övergripande noggrannhet

                  Bedömning av noggrannheten av en viss uppsättning uppgifter eller ett visst område, varvid de olika faktorerna sammanfattas

                  14.2

                  Urvalsfel

                  Den del av skillnaden mellan ett populationsvärde och en utifrån ett slumpmässigt urval beräknad skattning av det som beror på att endast en delmängd av populationen omfattats

                  14.3

                  Icke-urvalsfel

                  Fel i undersökningsskattningar som inte kan tillskrivas urvalsfluktuationer

                  15.

                  Aktualitet och punktlighet

                  15.1

                  Aktualitet

                  Hur lång tid som gått från den händelse eller företeelse som uppgifterna avser tills de finns tillgängliga

                  15.2

                  Punktlighet

                  Hur lång tid som gått mellan det datum då uppgifterna skulle ha levererats och det datum då uppgifterna faktiskt levererades

                  16.

                  Jämförbarhet

                  Mätning av effekten av skillnader i de statistiska begrepp och mätningsverktyg och mätningsförfaranden som använts, när man jämför statistiken från olika geografiska områden eller över tid

                  16.1

                  Jämförbarhet – geografisk

                  I vilken omfattning statistiken från olika geografiska områden är jämförbar

                  16.2

                  Jämförbarhet över tid

                  I vilken omfattning statistiken är jämförbar eller stämmer överens över tid

                  17.

                  Samanvändbarhet

                  Hur väl statistiken tillförlitligt kan kombineras på olika sätt och för olika ändamål

                  17.1

                  Samanvändbarhet – mellan områden

                  I vilken omfattning statistiken stämmer överens med den från andra uppgiftskällor eller statistikområden

                  17.2

                  Samanvändbarhet – intern

                  I vilken omfattning statistiken är konsekvent inom en viss uppsättning uppgifter

                  18.

                  Kostnader och arbetsbörda

                  Kostnaderna i samband med insamling och framställning av en statistisk produkt och arbetsbördan för uppgiftslämnarna

                  19.

                  Revidering av uppgifter

                  Alla ändringar av ett värde i statistik som offentliggjorts

                  19.1

                  Revidering av uppgifter – principer

                  Principer som syftar till att trygga öppenheten i de uppgifter som sprids, varvid preliminära uppgifter sammanställs och sedan revideras

                  19.2

                  Revidering av uppgifter – rutiner

                  Information om rutiner för revidering av uppgifter

                  20.

                  Statistisk bearbetning

                  20.1

                  Källdata

                  Egenskaper och komponenter hos de statistiska rådata som använts för att sammanställa statistiska aggregat

                  20.2

                  Frekvens för insamling av uppgifter

                  Hur ofta källdata samlas in

                  20.3

                  Insamling av uppgifter

                  Systematisk process för insamling av uppgifter för officiell statistik

                  20.4

                  Validering av uppgifter

                  Process för övervakning av resultatet av sammanställningen av uppgifterna och för säkring av det statistiska resultatets kvalitet

                  20.5

                  Sammanställning av uppgifter

                  Behandling av uppgifter för att ta fram ny information i enlighet med en given uppsättning regler

                  20.6

                  Justering

                  Den uppsättning förfaranden som tillämpas för att ändra statistiska uppgifter så att de uppfyller nationella eller internationella standarder eller för att åtgärda skillnader i uppgifternas kvalitet när särskilda uppsättningar uppgifter sammanställs

                  21.

                  Anmärkningar

                  Kompletterande beskrivning som kan åtfölja data eller metadata


title: Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Maltas nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Maltas stabilitetsprogram för 2012–2015

text:
               24.7.2012

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 219/61

         RÅDETS REKOMMENDATION
   av den 10 juli 2012
   om Maltas nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Maltas stabilitetsprogram för 2012–2015
   2012/C 219/18
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,
   med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,
   med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,
   med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,
   efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och
   av följande skäl:

               (1)

               Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin, som bygger på en förstärkt samordning av den ekonomiska politiken, med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att öka Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft.

               (2)

               Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

               (3)

               Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Maltas nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Maltas uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014.

               (4)

               Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (4), rapporten om varningsmekanismen, i vilken den inte identifierade Malta som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

               (5)

               Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande.

               (6)

               Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

               (7)

               Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och tillväxtfrämjande åtgärder. Det betonade behovet av att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen.

               (8)

               Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att lägga fram sina åtaganden i tid så att de kan inkludera dem i sina stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

               (9)

               Den 30 april 2012 lade Malta fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2015, och den 23 april 2012 sitt nationella reformprogram för 2012. I syfte att beakta deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt.

               (10)

               Mot bakgrund av bedömningen av stabilitetsprogrammet i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för beräkningarna av de offentliga finanserna är optimistiskt, särskilt för de senare åren av programperioden, om man jämför med den potentiella tillväxt som kommissionen uppskattat. Målet för den budgetstrategi som anges i stabilitetsprogrammet är att stegvis minska underskottet, till 0,3 % av BNP 2015, efter den planerade korrigeringen av det alltför stora underskottet 2011. I stabilitetsprogrammet bekräftas det tidigare medelfristiga budgetmålet, nämligen att uppnå en balans i strukturella termer, något som ska uppnås utanför programperioden. Det medelfristiga budgetmålet avspeglar kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Det finns risk för att underskottet kan vara större än vad som eftersträvas, till följd av i) lägre intäkter med tanke på det svagt optimistiska makroekonomiska scenariot, ii) eventuella överskridanden i de löpande primära utgifterna, och iii) den pågående omstruktureringen av det nationella flygbolaget (Air Malta) och energiproducentens (Enemalta) ekonomiska situation. Utgående från det (omräknade) strukturella saldot (5) förväntas den årliga utvecklingen mot målet för de offentliga finanserna på medellång sikt att vara i linje med riktmärket 0,5 % av BNP enligt stabilitets- och tillväxtpakten.
               Utgående från de engångsåtgärder som kommissionen identifierade i budgetmålen skulle de genomsnittliga framstegen mot det medelfristiga budgetmålet vara något högre (¾ % av BNP) men mycket ojämnt fördelat, utan några framsteg alls under 2012, följt av en ansträngning på 1¼ % 2013. Enligt uppgifterna i stabilitetsprogrammet skulle tillväxten för den offentliga sektorns utgifter, med beaktande av diskretionära åtgärder på inkomstsidan, vara i linje med utgiftsriktmärket i stabilitets- och tillväxtpakten under hela programperioden. Riskerna för budgetmålen tyder emellertid på att den genomsnittliga anpassningen till det medelfristiga budgetmålet kan bli långsammare än vad som är lämpligt. Efter en topp på 72 % av BNP 2011 förväntas den offentliga sektorns bruttoskuldkvot att börja minska under stabilitetsprogramperioden och nå ned till 65,3 % 2015 (fortfarande över fördragets referensvärde på 60 % av BNP).
               Enligt planerna i stabilitetsprogrammet gör Malta tillräckliga framsteg mot uppfyllandet av riktmärket för skuldminskning i stabilitets- och tillväxtpakten till slutet av övergångsperioden (2015), men denna bedömning omfattas av risker, eftersom skuldkvoten kan visa sig vara högre än planerat med tanke på möjligheten av högre underskott och stock-/flödesjusteringar. Maltas budgetramverk på medellång sikt är fortfarande inte bindande, vilket innebär att den finanspolitiska planeringen har en relativt kort horisont. I stabilitetsprogrammet anges det att Malta överväger reformer av det årliga budgetförfarandet, med nya tidsramar, och med en finanspolitisk bestämmelse som förankras i konstitutionen och inbegriper mekanismer för övervakning och korrigering, i linje med den senaste tidens ändringar av euroområdets ekonomiska styrning.

               (11)

               I fråga om den långsiktiga hållbarheten hos de offentliga finanserna förutses Malta att få en långsiktig ökning av de åldersrelaterade utgifterna som ligger mycket över EU-genomsnittet. Sysselsättningen är mycket låg för äldre arbetstagare, inbegripet äldre kvinnor; åldern för utträde från arbetsmarknaden är relativt låg; tillämpningen av system för förtidspensionering gör problemet värre. En oberoende arbetsgrupp för pensionsfrågor lade i december 2010 fram förslag till en ytterligare pensionsreform, med en koppling mellan pensionsavgångar och förväntad livslängd, och införandet av ytterligare pelare i pensionssystemet. Detta har varit föremål för samråd med berörda parter, men regeringen har ännu inte lagt fram sin ståndpunkt. I det nationella reformprogrammet föreslås inte heller någon omfattande strategi för aktivt åldrande. Maltas insatser för att bekämpa svartarbete har noterats, men svartarbete är en faktor som riskerar att utöva onödiga påtryckningar på de offentliga finansernas hållbarhet.

               (12)

               Omstruktureringen av Maltas ekonomi har lett till att efterfrågan och tillgång på kunskap hamnat i obalans, vilket förvärras av att endast få går vidare till tertiär utbildning och andelen personer som lämnar skolan för tidigt är hög. Insatser för att förbättra kopplingen mellan utbildningssystemet och arbetsmarknaden måste fortsätta om man vill uppnå permanenta resultat. Malta förväntas lägga fram en strategi för att ta itu med de tidiga skolavgångarna till slutet av 2012. Dessutom saknas det heltäckande system för att samla in och analysera uppgifter om detta fenomen.

               (13)

               Kvinnors och äldre personers deltagande i arbetsmarknaden är fortfarande lågt på Malta. Malta vidtar åtgärder för att få in kvinnor på arbetsmarknaden igen och inser att det finns svårigheter för äldre kvinnor. Klyftan mellan mäns och kvinnors deltagande i arbetskraften drabbar emellertid kvinnorna särskilt hårt, huvudsakligen till följd av bristen vad gäller tillräcklig tillgång på överkomlig barnomsorg och tillgängliga aktiviteter efter skolan, kombinerat med ett för långsamt införande av familjevänliga åtgärder som flextid och distansarbete.

               (14)

               Malta är fortfarande en av få medlemsstater med ett allmänt system för löneindexering. Vissa faktorer i systemet kan potentiellt sett lindra dess effekter, men det medför risk för löne- och prisspiraler eftersom importpriser inte utesluts från indexering och kan inverka negativt på konkurrenskraften, särskilt inom arbetsintensiva sektorer. Myndigheterna har inlett ett översynsförfarande, men resultaten är ännu inte tillgängliga, och debatten om konkreta reformförslag har ännu inte inletts.

               (15)

               Malta är för sin energiförsörjning fortfarande nästan uteslutande beroende av importerad olja, medan bidraget till förnybara energikällor förblir marginellt. Höga eltaxor kan inverka menligt på små och medelstora företags konkurrenskraft. Om man åtgärdar brister i energieffektiviteten skulle detta kunna medföra den dubbla fördelen att konkurrenskraften ökade samtidigt som energi- och klimatmålen uppnåddes. På detta område har en rad initiativ vidtagits; bland annat har elproduktion med solceller främjats, vindkraftparker utvecklats och en elförbindelse till Sicilien byggts. Användningen av bränsleeffektiva fordon främjas också. Det är emellertid för tidigt att avgöra vilka eventuella effekter dessa initiativ får, så deras genomförande bör övervakas noga.

               (16)

               Maltas banksystem är mycket stort i förhållande till ekonomins storlek, med sammanlagda tillgångar kring 800 % av BNP. Sektorns omfång innebär att störningar av den finansiella stabiliteten skulle kunna få oproportionella följder för den inhemska ekonomin. Den globala konjunkturnedgången har lett till en ökning av problematiska lån, som emellertid inte har åtföljts av ökad avsättning. En särskilt sårbar punkt är exponeringen mot fastighetsmarknaden, som står för över hälften av alla lån till inhemska invånare, inte minst som det inte går att utesluta en fortsatt korrigering nedåt av fastighetspriser, medan det i dag kan finnas ett överskott av bostäder.

               (17)

               Malta har gjort ett antal åtaganden inom europluspakten. Dessa åtaganden, och genomförandet av åtagandena från 2011, avser att förbättra konkurrenskraften, främja sysselsättningen och öka de offentliga finansernas hållbarhet. Kommissionen har bedömt genomförandet av åtagandena inom europluspakten. Resultaten av denna bedömning har beaktats i rekommendationerna.

               (18)

               Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen genomfört en omfattande analys av Maltas ekonomiska politik. Den har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik på Malta utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–6 nedan.

               (19)

               Mot bakgrund av denna bedömning har rådet bedömt stabilitetsprogrammet, och dess yttrande (6) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Malta att vidta följande åtgärder under perioden 2012–2013:

               1.

               Under 2012 förstärka den finanspolitiska strategin med ytterligare permanenta åtgärder för att garantera en adekvat utveckling mot uppnåendet av det medelfristiga budgetmålet och hålla underskottet under 3 % av BNP utan att ta till engångsåtgärder. Fortsätta budgetkonsolideringen i tillräcklig takt därefter, för att göra tillräckliga framsteg på vägen mot det medelfristiga budgetmålet, som att uppfylla riktmärket för utgifter, och sträva efter överensstämmelse med riktmärket för skuldminskning genom att specificera konkreta åtgärder för att backa upp underskottsmålen från och med 2013 och samtidigt vara beredd att vidta ytterligare åtgärder om budgeten överskrids. Senast till slutet av 2012 införa bindande, regelbaserade fleråriga finanspolitiska ramar. Förbättra uppfyllelsen av skattskyldigheten och bekämpa skatteflykt, samt minska incitamenten för skuldsättning i företagsbeskattningen.

               2.

               Ofördröjligen vidta åtgärder för att garantera pensionssystemets hållbarhet på lång sikt, genom att bland annat höja den faktiska pensionsåldern, bland annat genom att kraftigt påskynda den stegvisa höjningen av den lagstadgade pensionsåldern jämfört med gällande lagstiftning och genom att tydligt koppla den lagstadgade pensionsåldern till förväntad livslängd och vidta åtgärder för att främja privat pensionssparande. Vidta åtgärder för att öka äldre arbetstagares deltagande i arbetsmarknaden och göra det mindre attraktivt att utnyttja system för förtidspension.

               3.

               Vidta åtgärder för att minska den höga andelen för tidiga skolavgångar. Fortsätta strategiska insatser i utbildningssystemet för att anpassa utbildningarna till de kunskapsbehov som finns på arbetsmarknaden. Öka tillhandahållandet av barnomsorg och möjligheter att sysselsätta barnen utanför skoltiden och göra dessa överkomliga i syfte att minska klyftan mellan mäns och kvinnors deltagande i arbetsmarknaden.

               4.

               Vidta de extra åtgärder som krävs för att i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis reformera löneförhandlingssystemet och löneindexeringen så att dessa bättre speglar utvecklingen av arbetsproduktiviteten och minskar importprisernas inverkan på indexeringen.

               5.

               Öka insatserna för att främja energieffektivitet och öka andelen energi från förnybara källor i syfte att minska Maltas beroende av importerad olja; detta bör ske genom att man noga övervakar de befintliga stimulansmekanismerna och prioriterar ytterligare utveckling av infrastruktur, bland annat slutförandet av elförbindelsen till Sicilien.

               6.

               Vidta åtgärder för att minska de potentiella riskerna till följd av den exponerade fastighetsmarknaden, i syfte att stärka banksektorn. Vidta åtgärder för att ytterligare öka reserverna för kreditförluster.

      Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2012.

            På rådets vägnar

         V. SHIARLY

            Ordförande

      (1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Upprätthålls för 2012 genom rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 119, 4.5.2012, s. 47).

      (3)  EUT C 215, 21.7.2011, s. 10.

      (4)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, omräknat av kommissionens avdelningar enligt den allmänt vedertagna metoden och baserat på uppgifterna i programmet.

      (6)  Artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.


Avis juridique important

|

32002H0576

Kommissionens rekommendation av den 4 juli 2002 om resultaten av riskbedömningen för följande ämnen: etylacetoacetat, 4-klor-o-kresol, dimetyldistearylammoniumklorid (Text av betydelse för EES) [delgivet med nr K(2002) 2490]

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 181 , 11/07/2002 s. 0035 - 0039

Kommissionens rekommendationav den 4 juli 2002om resultaten av riskbedömningen för följande ämnen: etylacetoacetat, 4-klor-o-kresol, dimetyldistearylammoniumklorid[delgivet med nr K(2002) 2490](Text av betydelse för EES)(2002/576/EG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATIONmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 av den 23 mars 1993 om bedömning och kontroll av risker med existerande ämnen(1), särskilt artikel 11.2 i denna, ochav följande skäl:(1) I artikel 10 i förordning (EEG) nr 793/93 fastställs det förfarande som skall följas vid riskbedömning av ämnen på prioriteringslistorna av den medlemsstat som utsetts till rapportör.(2) I kommissionens förordning (EG) nr 1488/94(2) anges principer för bedömningen av de risker som existerande ämnen utgör för människor och miljö i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 793/93.(3) Den medlemsstat som har utsetts till rapportör skall, efter att ha utvärderat de risker som ett visst prioriterat ämne utgör för människor och miljö, vid behov föreslå en strategi för att begränsa riskerna, inbegripet kontrollåtgärder och/eller övervakningsprogram(4) I artikel 11 i förordning (EEG) nr 793/93 föreskrivs att resultaten av riskbedömningen och den rekommenderade strategin för att begränsa riskerna med ämnen på prioriteringslistorna skall fastslås på gemenskapsnivå, enligt det förfarande som fastställs i artikel 15, och offentliggöras av kommissionen.(5) I artikel 1 i förordning (EEG) nr 793/93 föreskrivs att den förordningen skall tillämpas utan att detta påverkar tillämpningen av gemenskapslagstiftningen om konsumentskydd och arbetstagares säkerhet och hälsa i arbetet, särskilt rådets direktiv 98/24/EG om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet(3), rådets direktiv 90/394/EEG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener i arbetet(4) och rådets direktiv 92/85/EEG om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar(5).(6) En första prioriteringslista över ämnen som kräver uppmärksamhet har fastställts i kommissionens förordning (EG) nr 1179/94(6). Enligt denna prioriteringslista skall bland annat följande ämnen utvärderas:- Etylacetoacetat.- 4-klor-o-kresol.- Dimetyldistearylammoniumklorid.(7) De medlemsstater som har utsetts till rapportörer har slutfört riskbedömningen för dessa tre ämnen med avseende på människor och miljö(7).(8) Resultaten av riskbedömningen för dessa tre ämnen bör fastställas på gemenskapsnivå.(9) Vetenskapliga kommittén för toxicitet, ekotoxicitet och miljö (CSTEE) har konsulterats och avgivit ett yttrande angående de riskbedömningsrapporter som avses i denna rekommendation(8).(10) De åtgärder som föreslås i denna rekommendation är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15 i förordning (EEG) nr 793/93.HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.Alla sektorer som importerar, producerar, transporterar, lagrar, bereder eller på annat sätt bearbetar, använder, bortskaffar eller återvinner följande ämnen:- EtylacetoacetatCAS-nummer 141-97-9EINECS nummer 205-516-1- 4-klor-o-kresolCAS-nummer 1570-64-5EINECS nummer 216-381-3- DimetyldistearylammoniumkloridCAS-nummer 107-64-2EINECS nummer 203-508-2bör beakta resultaten av den riskbedömning som sammanfattas i del 1-3 i bilagan till denna rekommendation, och när så är lämpligt införa dem på säkerhetsdatablad(9). Dessa resultat har formulerats med beaktande av de yttranden som Vetenskapliga kommittén för toxicitet, ekotoxicitet och miljö (CSTEE) avgivit.Utfärdad i Bryssel den 4 juli 2002.På kommissionens vägnarMargot WallströmLedamot av kommissionen(1) EGT L 84, 5.4.1993, s. 1.(2) EGT L 161, 29.6.1994, s. 3.(3) EGT L 131, 5.5.1998, s. 11.(4) EGT L 196, 26.7.1990, s. 1.(5) EGT L 348, 28.11.1992, s. 1.(6) EGT L 131, 26.5.1994, s. 3.(7) De omfattande riskbedömningsrapporter som de medlemsstater som utsetts till rapportörer lämnat in till kommissionen är tillgängliga för allmänheten. Även korta sammanfattningar finns att tillgå. Båda finns på den webbplats som tillhör Europeiska byrån för kemiska ämnen (European Chemicals Bureau) vid Gemensamma forskningscentrets institut för hälsa och konsumentskydd i Ispra, Italien (http://ecb.jrc.it/existing-chemicals/).(8) Riskbedömningsrapporterna har granskats av CSTEE. CSTEE:s yttranden finns på webbplatsen http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/sct/outcome_en.html.(9) I enlighet med rådets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackningar och märkning av farliga ämnen (EGT 196, 1.8.1967, s. 1), kommissionens direktiv 91/155/EEG av den 5 mars 1991 om införandet och den närmare utformningen av ett särskilt informationssystem avseende farliga preparat (beredningar) i enlighet med artikel 10 i direktiv 88/379/EEG (EGT L 76, 22.3.1991, s. 35), rådets direktiv 98/24/EG av den 7 april 1998 om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet (fjortonde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (EGT L 131, 5.5.1998, s. 11) och Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG av den 31 maj 1999 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om klassificering, förpackningar och märkning av farliga preparat (EGT L 200, 30.7.1999, s. 1).BILAGADEL 1>Plats för tabell>Riskbedömningen grundas på nuvarande hantering av ämnet under hela dess livscykel, när det produceras i eller importeras till Europeiska gemenskapen, såsom beskrivs i de omfattande riskbedömningsrapporter som rapportören överlämnat till kommissionen.På grundval av tillgänglig information har det vid riskbedömningen framkommit att man inom Europeiska gemenskapen huvudsakligen använder ämnet som en mellanprodukt vid framställning av läkemedel, växtskyddsmedel, stabiliseringsmedel, tillsatsämnen, katalysatorer och andra produkter. Ämnet används också i många hushållskemikalier och kosmetiska produkter, som livsmedelstillsatser, i tillverkning av färgfilmer, som impregneringsmedel för papper och som lösningsmedel i färger och lacker. Det har inte gått att få fram uppgifter om användningen av hela den volym av ämnet som framställs i eller importeras till Europeiska gemenskapen, och det kan därför finnas användningsområden som inte beaktats i denna riskbedömning.RISKBEDÖMNINGA. MÄNNISKORS HÄLSAFöljande slutsats kan dras av bedömningen av riskerna förarbetstagare, konsumenter och människor som exponeras via miljön:Det finns för närvarande inget behov av ytterligare information och/eller tester, eller av andra riskbegränsande åtgärder utöver dem som redan vidtagits. Denna slutsats grundas på- att riskbedömningen visar att ämnet inte väntas medföra några risker. De riskbegränsande åtgärder som redan vidtagits anses vara tillräckliga.Följande slutsats kan dras av bedömningen av riskerna förmänniskors hälsa (fysikalisk-kemiska egenskaper):Det finns för närvarande inget behov av ytterligare information och/eller tester, eller av andra riskbegränsande åtgärder utöver dem som redan vidtagits. Denna slutsats grundas på- att riskbedömningen visar att ämnet inte väntas medföra några risker. De riskbegränsande åtgärder som redan vidtagits anses vara tillräckliga.B. MILJÖFöljande slutsats kan dras av bedömningen av riskerna föratmosfär, akvatiska ekosystem och terrestra ekosystem:Det finns för närvarande inget behov av ytterligare information och/eller tester, eller av andra riskbegränsande åtgärder utöver dem som redan vidtagits. Denna slutsats grundas på- att riskbedömningen visar att ämnet inte väntas medföra några risker. De riskbegränsande åtgärder som redan vidtagits anses vara tillräckliga.Följande slutsats kan dras av bedömningen av riskerna förmikroorganismer i avloppsreningsverkDet finns för närvarande inget behov av ytterligare information och/eller tester, eller av andra riskbegränsande åtgärder utöver dem som redan vidtagits. Denna slutsats grundas på- att riskbedömningen visar att ämnet inte väntas medföra några risker. De riskbegränsande åtgärder som redan vidtagits anses vara tillräckliga.DEL 2>Plats för tabell>Riskbedömningen grundas på nuvarande hantering av ämnet under hela dess livscykel, när det produceras i eller importeras till Europeiska gemenskapen, såsom beskrivs i de omfattande riskbedömningsrapporter som rapportören överlämnat till kommissionen.På grundval av tillgänglig information har det vid riskbedömningen framkommit att man inom Europeiska gemenskapen använder ämnet som utgångsmaterial för tillverkning av herbicider. Det har inte gått att få fram uppgifter om användningen av hela den volym av ämnet som framställs i eller importeras till Europeiska gemenskapen, och det kan därför finnas användningsområden som inte beaktats i denna riskbedömning.Riskbedömningen omfattar inte möjliga risker till följd av att ämnet förekommer som en förorening i vissa herbicider. Den omfattar inte heller möjliga risker till följd av att ämnet bildas i samband med nedbrytning av herbicider i naturen.RISKBEDÖMNINGA. MÄNNISKORS HÄLSAFöljande slutsats kan dras av bedömningen av riskerna förarbetstagare, konsumenter och människor som exponeras via miljön:Det finns för närvarande inget behov av ytterligare information och/eller tester, eller av andra riskbegränsande åtgärder utöver dem som redan vidtagits. Denna slutsats grundas på- att riskbedömningen visar att ämnet inte väntas medföra några risker. De riskbegränsande åtgärder som redan vidtagits anses vara tillräckliga.Följande slutsats kan dras av bedömningen av riskerna förmänniskors hälsa (fysikalisk-kemiska egenskaper):Det finns för närvarande inget behov av ytterligare information och/eller tester, eller av andra riskbegränsande åtgärder utöver dem som redan vidtagits. Denna slutsats grundas på- att riskbedömningen visar att ämnet inte väntas medföra några risker. De riskbegränsande åtgärder som redan vidtagits anses vara tillräckliga.B. MILJÖFöljande slutsats kan dras av bedömningen av riskerna förakvatiska ekosystem, atmosfär och terrestra ekosystem:Det finns för närvarande inget behov av ytterligare information och/eller tester, eller av andra riskbegränsande åtgärder utöver dem som redan vidtagits. Denna slutsats grundas på- att riskbedömningen visar att ämnet inte väntas medföra några risker. De riskbegränsande åtgärder som redan vidtagits anses vara tillräckliga.Följande slutsats kan dras av bedömningen av riskerna förmikroorganismer i avloppsreningsverk:Det finns för närvarande inget behov av ytterligare information och/eller tester, eller av andra riskbegränsande åtgärder utöver dem som redan vidtagits. Denna slutsats grundas på- att riskbedömningen visar att ämnet inte väntas medföra några risker. De riskbegränsande åtgärder som redan vidtagits anses vara tillräckliga.DEL 3>Plats för tabell>Riskbedömningen grundas på nuvarande hantering av ämnet under hela dess livscykel, när det produceras i eller importeras till Europeiska gemenskapen, såsom beskrivs i de omfattande riskbedömningsrapporter som rapportören överlämnat till kommissionen.På grundval av tillgänglig information har det vid riskbedömningen framkommit att man inom Europeiska gemenskapen inte använder ämnet som sådant, utan att det är huvudbeståndsdelen i den tekniska produkten dimetylbis(hydrogenerad talgalkyl)ammoniumklorid (CAS-nr 61789-80-8). Detta ämne används huvudsakligen som mjukgörare för textilier samt vid framställning av organiska lertyper. Det används också som konditioneringsmedel i kosmetika (schampo, hårbalsam, emulgeringsmedel i lotion) och i tvättmedel för bilar. Det har inte gått att få fram uppgifter om användningen av hela den volym av ämnet som framställs i eller importeras till Europeiska gemenskapen, och det kan därför finnas användningsområden som inte beaktats i denna riskbedömning.RISKBEDÖMNINGA. MÄNNISKORS HÄLSAFöljande slutsats kan dras av bedömningen av riskerna förarbetstagare, konsumenter och människor som exponeras via miljön:Det finns för närvarande inget behov av ytterligare information och/eller tester, eller av andra riskbegränsande åtgärder utöver dem som redan vidtagits. Denna slutsats grundas på- att riskbedömningen visar att ämnet inte väntas medföra några risker. De riskbegränsande åtgärder som redan vidtagits anses vara tillräckliga.Följande slutsats kan dras av bedömningen av riskerna förmänniskors hälsa (fysikalisk-kemiska egenskaper):Det finns för närvarande inget behov av ytterligare information och/eller tester, eller av andra riskbegränsande åtgärder utöver dem som redan vidtagits. Denna slutsats grundas på- att riskbedömningen visar att ämnet inte väntas medföra några risker. De riskbegränsande åtgärder som redan vidtagits anses vara tillräckliga.B. MILJÖFöljande slutsats kan dras av bedömningen av riskerna föratmosfär, akvatiska ekosystem och terrestra ekosystem:Det finns för närvarande inget behov av ytterligare information och/eller tester, eller av andra riskbegränsande åtgärder utöver dem som redan vidtagits. Denna slutsats grundas på- att riskbedömningen visar att ämnet inte väntas medföra några risker. De riskbegränsande åtgärder som redan vidtagits anses vara tillräckliga.Följande slutsats kan dras av bedömningen av riskerna förmikroorganismer i avloppsreningsverk:Det finns för närvarande inget behov av ytterligare information och/eller tester, eller av andra riskbegränsande åtgärder utöver dem som redan vidtagits. Denna slutsats grundas på- att riskbedömningen visar att ämnet inte väntas medföra några risker. De riskbegränsande åtgärder som redan vidtagits anses vara tillräckliga.


title: Rådets rekommendation (EU) 2016/212 av den 12 februari 2016 om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av Europeiska utvecklingsfondens (tionde EUF) transaktioner för budgetåret 2014

text:
               16.2.2016

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 39/61

         RÅDETS REKOMMENDATION (EU) 2016/212
   av den 12 februari 2016
   om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av Europeiska utvecklingsfondens (tionde EUF) transaktioner för budgetåret 2014
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (1) och ändrat genom avtalet som undertecknades i Luxemburg den 25 juni 2005 (2),
   med beaktande av det interna avtalet mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om finansiering av gemenskapens bistånd inom den fleråriga finansieringsramen för perioden 2008–2013 i enlighet med AVS–EG-partnerskapsavtalet och om tilldelning av ekonomiskt stöd till de utomeuropeiska länder och territorier på vilka den fjärde delen av EG-fördraget är tillämplig (3) (nedan kallat det interna avtalet) genom vilket bland annat tionde Europeiska utvecklingsfonden (tionde EUF) inrättas, särskilt artikel 11.8,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 215/2008 av den 18 februari 2008 med budgetförordning för tionde Europeiska utvecklingsfonden (4), särskilt artiklarna 142–144,
   efter att ha granskat räkenskaperna och balansräkningen för tionde EUF:s transaktioner till och med den 31 december 2014, samt revisionsrättens årsrapport om den verksamhet som finansieras genom åttonde, nionde, tionde och elfte Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för budgetåret 2014 samt kommissionens svar i den årsrapporten (5), och
   av följande skäl:

               (1)

               Enligt artikel 11.8 i det interna avtalet ska ansvarsfrihet för kommissionen för den ekonomiska förvaltningen av tionde EUF beviljas av Europaparlamentet på rådets rekommendation.

               (2)

               Kommissionens genomförande av tionde EUF:s transaktioner under budgetåret 2014 har på det hela taget varit tillfredsställande.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS att Europaparlamentet beviljar kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av tionde EUF:s transaktioner för budgetåret 2014.

      Utfärdad i Bryssel den 12 februari 2016.

            På rådets vägnar

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

            Ordförande

      (1)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 27.

      (3)  EUT L 247, 9.9.2006, s. 32.

      (4)  EUT L 78, 19.3.2008, s. 1.

      (5)  EUT C 373, 10.11.2015, s. 289.


				|

		52013PC0632

			Rekommendation till RÅDETS BESLUT om godkännande av kommissionens ingående på Europeiska atomenergigemenskapens vägnar av ett protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Albanien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen /* COM/2013/0632 final */

			   	MOTIVERING
Den 24 september 2012 bemyndigade rådet
kommissionen att på Europeiska unionens och dess medlemsstaters samt Republiken
Kroatiens vägnar inleda förhandlingar med Albanien om ingående av ett protokoll
till stabiliserings- och associeringsavtalet (av den 1 april 2009) mellan
Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken
Albanien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till
Europeiska unionen.
Dessa förhandlingar ägde rum den 19 november 2012
och den 10 januari 2013. Efter ytterligare tekniska klargöranden och
skriftväxling meddelade de albanska myndigheterna sitt godkännande av det
utkast till protokoll som kommissionen lade fram den 18 juni 2013. Texten till
utkastet till protokoll bifogas.
Kommissionen föreslår att rådet fattar beslut
om undertecknande och provisorisk tillämpning av protokollet på Europeiska
unionens vägnar och ingår protokollet på Europeiska unionens och dess
medlemsstaters vägnar. Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom) är också part
i stabiliserings- och associeringsavtalet. Vad gäller ingåendet av protokollet
på Europeiska atomenergigemenskapens vägnar föreslår kommissionen att rådet ger
sitt godkännande, i enlighet med artikel 101 andra stycket i fördraget om upprättandet
av Europeiska atomenergigemenskapen.
Enligt artikel 101 i Euratomfördraget ska
beslutet om att underteckna avtalet antas av kommissionen, och beslutet om att
ingå avtalet antas av kommissionen med rådets godkännande. Det är därför
nödvändigt att anta separata beslut om EU:s respektive Euratoms undertecknande
och ingående av protokollet.
För ingående av protokollet på Europeiska
atomenergigemenskapens vägnar föreslår kommissionen att rådet
·
ger sitt godkännande i enlighet med artikel 101
andra stycket i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen.
Rekommendation till
RÅDETS BESLUT
om godkännande av kommissionens ingående på
Europeiska atomenergigemenskapens vägnar av ett protokoll till stabiliserings-
och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras
medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Albanien, å andra sidan, med
anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT
FÖLJANDE
med beaktande av fördraget om upprättandet av
Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 101 andra stycket,
med beaktande av kommissionens rekommendation,
och
av följande skäl:
(1)       Den 24 september 2012
bemyndigade rådet kommissionen inleda förhandlingar med Albanien om ingående av
ett protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska
gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Albanien, å
andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska
unionen.
(2)       Dessa förhandlingar har
framgångsrikt avslutats.
(3)       Protokollet bör därför ingås
även på Europeiska atomenergigemenskapens vägnar i frågor som omfattas av
Euratomfördraget.
(4)       Undertecknandet och ingåendet
av protokollet är föremål för ett separat förfarande när det gäller frågor som
omfattas av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt.
(5)       Kommissionens ingående av
protokollet på Europeiska atomenergigemenskapens vägnar bör godkännas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Enda artikel
Härmed godkänns kommissionens ingående, på
Europeiska atomenergigemenskapens vägnar, av protokollet till stabiliserings-
och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras
medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Albanien, å andra sidan, med
anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (nedan
kallat protokollet).
Texten till protokollet åtföljer rådets beslut
om undertecknande och provisorisk tillämpning av ett protokoll till
stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och
deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Albanien, å andra sidan, med
anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen
Utfärdat i Bryssel den
                                                                       På
rådets vägnar
                                                                       Ordförande


title: Rekommendation till rådets yttrande enlighet med artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om 2001 års uppdatering av Irlands stabilitetsprogram, 2002-2004

text: ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---