Avis juridique important

|

52004SC0497

Rekommendation till rådets beslut om upphävande av beslutet att det föreligger ett alltför stort underskott i Portugal - Tillämpning av artikel 104.12 i EG-fördraget  /* SEK/2004/0497 slutlig */

Rekommendation till RÅDETS BESLUT om upphävande av beslutet att det föreligger ett alltför stort underskott i Portugal - Tillämpning av artikel 104.12 i EG-fördraget(framlagd av kommissionen)MOTIVERING1. INLEDNINGDen 25 juli 2002 mottog kommissionen en officiell bekräftelse från de portugisiska myndigheterna om att underskottet i den offentliga sektorns finanser år 2001 uppgick till 4,1 % av BNP [1], och därmed överskred referensvärdet på 3 % av BNP. På grundval av dessa uppgifter inledde kommissionen förfarandet vid alltför stora underskott avseende Portugal den 24 september 2002 med att anta den rapport som föreskrivs i artikel 104.3 i fördraget. Den 16 oktober 2002 antog kommissionen ett yttrande där det angavs att det förelåg ett alltför stort underskott i Portugal. Den 5 november 2002 antog rådet ett beslut [2] i detta ärende i enlighet med artikel 104.6.[1]  Senare reviderat till 4,4 % av BNP.[2]  EGT L 322, 27.11.2002.Samtidigt antog rådet en rekommendation riktad till Portugal i enlighet med artikel 104.7 i fördraget i syfte att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra. Rådet rekommenderade särskilt följande:"Den portugisiska regeringen bör se till att den nuvarande situationen med ett alltför stort underskott upphör så snart som möjligt i enlighet med artikel 3.4 i förordning (EG) nr 1467/97.De portugisiska myndigheterna bör beslutsamt genomföra sina budgetplaner för 2002 med syfte att minska underskottet under 2002 till 2,8 % av BNP. Rådet fastställer den 31 december 2002 som det senaste datum den portugisiska regeringen måste vidta nödvändiga åtgärder för att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra.Den portugisiska regeringen bör anta och genomföra de budgetåtgärder som krävs för att säkerställa att det offentliga underskottet 2003 minskas ytterligare till en nivå klart under 3 % av BNP och att den offentliga skuldkvoten hålls under referensvärdet på 60 % av BNP."Utöver rekommendationen enligt artikel 104.7 i fördraget välkomnade rådet ett antal åtaganden som de portugisiska myndigheterna har gjort, bland annat i) att uppdatera stabilitetsprogrammet före utgången av 2002, däribland anpassningsåtgärder för att uppnå det medelfristiga målet med en budget som är nära i balans eller som uppvisar ett överskott och att säkerställa att den offentliga skuldens andel av BNP börjar minska igen, ii) att fortsätta förbättra insamling och bearbetning av uppgifter om de offentliga finanserna och iii) att förstärka samordningsmekanismerna för budgetpolitiken.2. EFTERLEVNAD AV RÅDETS REKOMMENDATION2a. Saldot i de offentliga finanserna 2002-2003År 2001 översteg underskottet i de offentliga finanserna referensvärdet i fördraget med betydande marginal. Även om den exakta storleken på avvikelsen offentliggjordes först i juli 2002 [3], presenterade den nyvalda regeringen en ändringsbudget för parlamentet redan i april 2002 som innehöll konsolideringsåtgärder på totalt cirka 0,6 % av BNP. Omfattningen av det budgetunderskott som fördes över från 2001 tillsammans med svagare aktivitet än vad som inledningsvis förväntades ledde till att de portugisiska myndigheterna antog ett antal engångsåtgärder vid utgången av 2002 [4], som uppgick till totalt 1,5 % av BNP i ytterligare inkomster, för att säkerställa att underskottet i de offentliga finanserna understeg tröskelvärdet på 3 % av BNP redan 2002. Detta resulterade i att underskottet i de offentliga finanserna uppgick till 2,7 % av BNP. År 2002 förbättrades det konjunkturrensade underskottet med 2,3 procentenheter av BNP och uppgick till -2,6 % av BNP; exklusive engångsåtgärder förbättrades det konjunkturrensade underskottet med 0,8  procentenheter uppgick underskottet till -4,1 % av BNP 2002.[3]  Genom offentliggörandet av en rapport från en tillfällig arbetsgrupp som fått i uppdrag av den nya regeringen att analysera de offentliga finanserna. Denna arbetsgrupp bestod av representanter från finansministeriet, Portugals riksbank och den nationella statistikbyrån och stod under direkt övervakning av chefen för Portugals riksbank.[4]  Särskilt en skatteamnesti för räntepåslag på alla obetalda skatte- och socialförsäkringsavgifter som bara det innebar ytterligare inkomster på totalt 1,0 % av BNP.Enligt den första anmälan inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott 2004, som godkänts av Eurostat, är underskottet i de offentliga finanserna 2003 beräknat till 2,8 % av BNP. Detta skall jämföras med ett mål för underskottet på 2,4 % av BNP som fastställdes i uppdateringen av stabilitetsprogrammet i januari 2003. Avvikelserna beror på ett massivt skattebortfall [5] som hänger samman med den oväntade BNP-nedgången 2003 på cirka 1,3 % (vilket skall jämföras med den ursprunglig prognosen för BNP-tillväxten på +1,3 %) och den uppenbart låga skatteintensiteten i ekonomin under den nuvarande konjunkturnedgången. Exklusive försäljningen av skattefordringar ledde lågkonjunkturen till att det totala skatteinkomsterna minskade med cirka 2,4 % 2003, jämfört med ett ursprungligt budgetmål på +4 %. På utgiftssidan har däremot regeringen på det hela taget varit framgångsrik när det gäller att säkerställa den planerade åtstramningen. Ökningen av de totala löpande primära utgifterna fortsatte att avta från 8,9 % 2001 till 7,8 % 2002 och 4,1 % 2003. Detta avspeglar i själva verket den kraftiga avmattningen i den offentliga konsumtionen till följd av närmast totalstopp för nyanställningar och en återhållsam löneutveckling 2003. Med hänsyn till ovanstående skulle inkomst- och utgiftsutvecklingen kunna ha lett till ett underskott i de offentliga finanserna klart över 3 % av BNP 2003. För att undvika detta vidtog de portugisiska myndigheterna följande två engångsåtgärder som tillsammans uppgick till 2,1 % av BNP: En engångsbetalning från ett offentligägt företag i utbyte mot att regeringen överför ansvaret för utbetalning av pensioner till detta företag och försäljning till ett finansiellt institut av rätten till de obetalda skatte- och socialförsäkringsavgifter som drivs in i framtiden. År 2003 förbättrades det konjunkturrensade underskottet med 0,9 procentenheter av BNP och uppgick till -1,7% av BNP, eller exklusive engångsåtgärder på 0,3 procentenheter uppgick underskottet till -3,8% av BNP 2003.[5]  Exklusive den engångstransaktion som avsåg försäljning av fordringar i form av skatte- och socialförsäkringsavgifter.>Plats för tabell>2b. Skuldkvot 2002-2003Under perioden 2001-2003 ökade den totala offentliga bruttoskulden som andel av BNP huvudsakligen till följd av låg ekonomisk tillväxt och omfattande finansiella transaktioner. Dessa finansiella transaktioner [6] avspeglar i stor utsträckning regleringen av obetalda utgifter och omvandlingen av ett stort antal sjukhus till offentligt ägda bolag.[6]  HAR REDOVISATS UNDER RUBRIKEN "STOCK-/FLÖDESJUSTERINGAR".3. UPPFÖLJNING AV ÅTAGANDENA I RÅDETS REKOMMENDATIONMed avseende på de portugisiska myndigheternas åtaganden i samband med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 har påtagliga framsteg gjorts när det gäller att stärka samordningsmekanismerna för budgetpolitiken genom antagandet av en budgetramlag 2002 ("Lei de Estabilidade Orçamental") och när det gäller insamlingen och bearbetningen av uppgifter om de offentliga finanserna. Budgetramlagen har företräde framför all annan budgetlagstiftning, vilket gör det möjligt för regeringen att inte tillåta någon nettoupplåning 2004 för lokala och regionala förvaltningar. Om dessa krav på budgetbalans ej uppfylls kan det leda till nedskärningar av de offentliga transfereringarna efterföljande år.Två varningsord bör dock nämnas: För det första kommer man bara att se hur effektiv förstärkningen av samordningsmekanismerna har varit vid upptakten till nästa lokalval, som är planerat till hösten 2005, till följd av den normala politiska lokala investeringscykeln. Och för det andra har brist på kvartalsvisa uppgifter för de lokala myndigheterna förhindrat framtagning av kvartalsvisa uppgifter för de offentliga finanserna, även om påtagliga framsteg redan har gjorts vad gäller kvartalsmässig databehandling på de övriga förvaltningsnivåerna.4. BUDGETUTSIKTEREnligt kommissionens vårprognos 2004 beräknas underskottet i de offentliga finanserna 2004 bli 3,4 % av BNP. Detta skall jämföras med det officiella målet på 2,8 % i det senaste stabilitetsprogrammet som bekräftades i den första anmälan inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott 2004. Skillnaden förklaras i huvudsak av följande tre faktorer: i) Den beräknade BNP-tillväxten är 0,25 procentenheter lägre än i kommissionens prognos, ii) grundläggande effekter till följd av det stora antalet engångsåtgärder som vidtogs vid utgången av 2003 och som huvudsakligen påverkade inkomstsidan och iii) den partiella ersättningen av dessa engångsåtgärder, dvs. från att omfatta 2,1 % av BNP 2003 till att omfatta ett värde på 0,7 % av BNP 2004 enligt de hittills kända regeringsplanerna. I kommissionens vårprognos 2004, som baseras på antagandet om oförändrad politik, beräknas underskottet i de offentliga finanserna 2005 att öka till 3,8 % av BNP, vilket avspeglar det fortsatt betydande negativa BNP-gapet och avvecklingen av alla engångsåtgärder.Enligt kommissionens vårprognos 2004 beräknas det konjunkturrensade underskottet minska med 0,3 procentenheter av BNP 2004 och uppgå till -2,0 % av BNP, även om detta resultat helt beror på att engångsåtgärderna har minskats från 2,1 % av BNP 2003 till planerade 0,7 % av BNP. Exklusive engångsåtgärder beräknas därför det konjunkturrensade underskottet att förbättras med 1,1 procentenheter 2004 och uppgå till -2,7 % av BNP (-3,8 % 2003). I den senaste uppdateringen av stabilitetsprogrammet i december 2003 beräknade de portugisiska myndigheterna att det konjunkturrensade underskottet skulle minska med 0,6 procentenheter av BNP 2004 och uppgå till -1,1 % av BNP det året.>PLATS FÖR TABELL>5. SLUTSATSERDe portugisiska myndigheterna har följt rådets rekommendation enligt artikel 104.7. I synnerhet följde de rekommendationen att få det alltför stora underskottet i de offentliga finanserna att upphöra så snart som möjligt i enlighet med artikel 3.4 i förordning (EG) nr 1467/97, som i det aktuella fallet innebar senast år 2003. Dessutom minskade de underskottet under referensvärdet på 3 % 2002 och vidtog åtgärder före december 2002, dvs. före den tidsgräns som fastställts av rådet, för att vidta åtgärder för att få det alltför stora underskottet att upphöra. Under 2003 låg underskottet kvar under referensvärdet på 3 % av BNP. Enligt vad som rapporterades i den första anmälan inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott 2004 steg slutligen skuldkvoten från 58,1 % 2002 och 55,6 % 2001 till 59,4 % av BNP 2003. Vid en totalbedömning framgår det att de portugisiska myndigheterna fullföljde korrigeringen av det alltför stora underskottet 2003 enligt villkoren i rådets rekommendation av den 5 november 2002. Därför rekommenderar kommissionen att rådet upphäver beslutet om att det föreligger ett alltför stort underskott i Portugal.Ytterligare åtgärder krävs dock för att förhindra att underskottet i de offentliga finanserna åter överskrider referensvärdet på 3 % av BNP från och med 2004. Enligt kommissionen skulle risken för att tröskelvärdet på 3 % av BNP överskrids kunna minskas genom ytterligare åtgärder som uppgår till minst 0,5 % av BNP. Förra höstens budgetplan (för 2004 års budget) innehöll redan bestämmelser för engångsåtgärder (försäljning av fast egendom) som skulle kunna aktiveras för att uppväga eventuella avvikelser från budgeten. Efter slutdatum för kommissionens vårprognos 2004 offentliggjorde de portugisiska myndigheterna dessutom sin avsikt att genomföra ytterligare transaktioner (avseende fast egendom) för att underskottet skulle hålla sig under 3 % av BNP innevarande år. Framöver skall regeringen vidta alla åtgärder för att successivt ersätta samtliga engångsåtgärder med åtgärder av mer varaktig karaktär, och därmed inrikta sig på en mer långsiktig konsolidering i linje med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken.Rekommendation till RÅDETS BESLUT om upphävande av beslutet att det föreligger ett alltför stort underskott i PortugalEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT,med beaktande av Fördraget om upprättandet av den Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 104.12 i detta,med beaktande av kommissionens rekommendation, och av följande skäl:(1) Genom rådets beslut 2002/923/EG [7], till följd av en rekommendation från kommissionen i enlighet med artikel 104.6 i fördraget, fastställdes att det förelåg ett alltför stort underskott i Portugal.[7]  EGT L 322, 27.11.2002, s. 30.(2) Enligt artikel 104.7 i fördraget riktade rådet en rekommendation till Portugal som syftade till att få det alltför stora underskottet att upphöra [8]. I rekommendationen, jämförd med artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott [9], fastställdes en tidsfrist för korrigeringen av det alltför stora underskottet, vilken skall slutföras under det år som följer på året då underskottet fastställdes, dvs. senast 2003.[8]  Rådets resolution av den 5 november 2002.[9]  EGT L 209, 2.8.1997, s. 6.(3) Enligt artikel 104.12 i fördraget skall rådets beslut om att det föreligger ett alltför stort underskott upphävas när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats.(4) Definitionerna av "offentlig" och "underskott" återfinns i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott genom hänvisning till Europeiska nationalräkenskapssystemet, andra upplagan. Uppgifter för förfarandet vid alltför stora underskott tillhandahålls av kommissionen.(5) På grundval av de uppgifter som tillhandahållits av kommissionen efter Portugals rapport före den 1 mars 2004, i enlighet med rådets förordning (EG) 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till Fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen [10], senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 475/2000 [11], och på grundval av kommissionens vårprognos 2004 har följande slutsatser dragits:[10]  EGT L 322, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 351/2002 (EGT L 55, 26.2.2000, s. 23).[11]  EGT L 58, 3.3.2000, s. 1.- Underskottet i de offentliga finanserna beräknas till 2,8 % av BNP 2003, jämfört med 2,7 % 2002 och 4,4 % 2001. 2003 års budgetgenomförande stämde överens med rådets rekommendation enligt artikel 104.7, särskilt vad gäller minskningen av underskottet i de offentliga finanserna till en nivå under referensvärdet på 3 % av BNP senast 2003. Budgetanpassningen fullföljdes 2003 samtidigt med en fortsatt avmattning av de totala löpande primära utgifternas ökningstakt från 8,9 % 2001 till 7,8 % 2002 och 4,1 % 2003. Det nuvarande konjunkturnedgången som slutade med lågkonjunktur 2003 ledde till att årets BNP-tillväxt avvek kraftigt med 2,6 procentenheter från vad som ursprungligen budgeterats. Till följd av detta uppstod ett kraftigt skattebortfall under 2003 som måste kompenseras med två engångsåtgärder som tillsammans uppgick till 2,1 % av BNP.- I kommissionens vårprognos 2004 beräknas underskottet i de offentliga finanserna till 3,4 % av BNP och låg därmed avsevärt mycket över det officiella målet på 2,8 % av BNP. Skillnaden beror i huvudsak på i) en något lägre tillväxt än vad som antogs i budgeten, ii) grundläggande effekter i samband med de engångsåtgärder som vidtogs 2003 och iii) den planerade partiella ersättningen av dessa engångsåtgärder. Därför krävs ytterligare åtgärder för att förhindra att underskottet i de offentliga finanserna överskrider referensvärdet på 3 % av BNP 2004 och under följande år.- Efter slutdatum för kommissionens vårprognos 2004 offentliggjorde de portugisiska myndigheterna dessutom att de avsåg att genomföra ytterligare transaktioner (avseende fast egendom) för att underskottet skulle hålla sig under 3 % av BNP innevarande år.- Enligt uppgifterna i den första anmälan inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott hölls den offentliga skuldkvoten under referensvärdet på 60 % av BNP 2003 och låg därmed i linje med rådets rekommendation enligt artikel 104.7, även om det har ökat stadigt sedan 2001, och enligt kommissionens vårprognos 2004 beräknas det överskrida det värdet 2004.(6) Beslut 2002/923/EG bör därför upphävas, samtidigt som det mot bakgrund av de risker som nämns i vårprognosen när det gäller de offentliga finanserna är mycket viktigt att de portugisiska myndigheterna vidtar lämpliga åtgärder för att säkerställa att underskottet i de offentliga finanserna ligger kvar under 3 % av BNP.(7) För att konsolideringen av de offentliga finanserna skall fortsätta och det medelfristiga målet med en budget som är nära i balans eller som uppvisar ett överskott slutligen uppnås, vilket ligger i linje med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, måste alla engångsåtgärder gradvis ersättas med åtgärder av mer varaktig karaktär, samtidigt som det konjunkturrensade saldot bör förbättras med åtminstone 0,5 procentenheter av BNP per år.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1En övergripande bedömning har visat att korrigeringen av det alltför stora underskottet i Portugals offentliga finanser fullföljdes 2003 enligt villkoren i den rekommendation som riktades till Portugal den 5 november 2002 enligt artikel 104.7 i fördraget.Artikel 2Beslut 2002/923/EG upphävs.Detta beslut riktar sig till Republiken Portugal.Utfärdat i Bryssel [...]På rådets vägnarOrdförande [...]


title: Rekommendation till RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING om att ålägga Spanien böter för underlåtenhet att vidta effektiva åtgärder för att komma till rätta med ett alltför högt underskott

text:
               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 27.7.2016
            COM(2016) 517 final
            Rekommendation till
            RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNINGom att ålägga Spanien böter för underlåtenhet att vidta effektiva åtgärder för att komma till rätta med ett alltför högt underskott

               Rekommendation till

               RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT

               om att ålägga Spanien böter för underlåtenhet att vidta effektiva åtgärder för att komma till rätta med ett alltför högt underskott

               THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

               med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1173/2011 av den 16 november 2011 om effektiv övervakning av de offentliga finanserna i euroområdet, särskilt artikel 6, och

               av följande skäl:

               (1)Rådet har genom beslut av den 12 juli 2016 fastställt att inga effektiva åtgärder har vidtagits av Spanien för att korrigera det alltför stora underskottet som svar på rådets rekommendation av den 21 juni 2013 enligt artikel 126.7 i fördraget.

               (2)Efter rådets beslut enligt artikel 126.8 i fördraget om att Spanien inte har vidtagit effektiva åtgärder för att korrigera sitt alltför stora underskott bör kommissionen rekommendera rådet att ålägga medlemsstaten böter.

               (3)De böter som ska åläggas Spanien bör i princip uppgå till 0,2 % av dess BNP under föregående år, men dess belopp kan reduceras eller upphävas på grund av exceptionella ekonomiska omständigheter eller efter en motiverad begäran från den berörda medlemsstaten.

               (4)Spaniens BNP uppgick 2015 till 1 081,19 miljarder euro. 0,2 % av denna BNP motsvarar 2 162,38 miljoner euro.

               (5)I enlighet med artikel 2.3 i förordning (EU) nr 1173/2011 innebär ”exceptionella ekonomiska omständigheter” omständigheter där ett underskott i den offentliga sektorns finanser anses överstiga referensvärdet endast undantagsvis i den mening som avses i artikel 126.2 a andra strecksatsen i EUF-fördraget och enligt förordning (EG) nr 1467/97. Enligt denna förordning kan ett sådant värde överskridas enbart undantagsvis när det orsakas av i) en ovanlig händelse utanför den berörda medlemsstatens kontroll och som har stor inverkan på den offentliga sektorns finansiella ställning, eller ii) en allvarlig konjunkturnedgång, dvs. en negativ årlig BNP-tillväxt på eller ett ackumulerat produktionsbortfall under en längre period med mycket låg BNP-tillväxt i förhållande till dess potential.

               (6)En utvärdering av tillämpningen av de ovannämnda villkoren för Spanien ger följande slutsatser:

               Efter tio på varandra följande kvartal med negativ BNP-tillväxt i Spanien, återvände den ekonomiska tillväxten igen under tredje kvartalet 2013. Den reala BNP-tillväxten nådde 1,4 % år 2014 och ökade till 3,2 % år 2015. Enligt kommissionens uppdaterade vårprognos 2016 väntas den reala BNP-tillväxten uppgå till 2,9 % under 2016. Detta är en justering uppåt med 0,3 procentenheter jämfört med kommissionens vårprognos 2016, pådriven av högre offentlig och privat konsumtion än väntat under årets första kvartal. Följaktligen inträffade ingen allvarlig konjunkturnedgång under den period som omfattas av rådets rekommendation av den 21 juni 2013 (dvs. 2013–2016).

               Dessutom ägde inga ovanliga händelser rum som ligger utanför statens kontroll, med stora konsekvenser för de offentliga finanserna under perioden 2013–2016. Även om den spanska inflationen var överraskande låg och till och med negativ 2014, var dess inverkan på de offentliga finanserna inte omfattande, eftersom den i stort sett uppvägdes av högre real BNP-tillväxt än väntat, med snabb sysselsättningsökning och skatteintensiv sammansättning av tillväxten som bidrog till att minska underskottet.

               (7)Därför saknas exceptionella ekonomiska omständigheter som skulle motivera en reducering av bötesbeloppet.

               (8)Den 13 juli 2016 lämnade Spanien in en motiverad begäran till kommissionen om att rekommendera rådet att bötesbeloppet fastställs till noll. Till stöd för sin begäran angav Spanien följande skäl:

               (9)Spanien erinrar om sina viktiga framsteg i genomförandet av en omfattande reformagenda, trots en mycket svår ekonomisk situation, som visade sig vara avgörande för en stark återhämtning av den ekonomiska aktiviteten och sysselsättningen samt justeringen av de samlade obalanserna. Man framhåller också den betydande finanspolitiska insats som genomförts i efterdyningarna av krisen och de negativa effekterna av låg eller rentav negativ inflation för den finanspolitiska anpassningen och ekonomin som helhet. Metodologiska frågor diskuteras också, vad gäller den påstådda oförmågan hos de nuvarande metoderna att bedöma efterlevnad av stabilitets- och tillväxtpakten och ta hänsyn till negativa inflationsöverraskningar eller att noggrant mäta den potentiella BNP-tillväxten i Spanien. Slutligen redovisas åtgärder och åtaganden för att minska det offentliga underskottet 2016 och bekräftar åtagandet att korrigera det alltför stora underskottet senast 2017.

               (10)En bedömning av de ovannämnda argumenten leder till nedanstående överväganden.

               (11)Den spanska ekonomin har genomgått en betydande omvandling under de senaste åren, delvis tack vare reformer som genomförts i en svår ekonomisk situation och som bidrog till att minska befintliga stelheter på arbets- och produktmarknaderna. Det framgångsrika slutförandet av programmet för finansiellt stöd till rekapitaliseringen av finansinstitut i Spanien i början av 2014 och de stora strukturella reformer som genomförts parallellt har skapat en god grund för ekonomisk återhämtning. Även efter det att programmet avslutats fortsatte Spanien att genomföra strukturreformer, bland annat en reform av insolvensreglerna, slutförandet av banksektorns omstrukturering, en reform av den offentliga förvaltningen och inrättande av ett oberoende finanspolitiskt råd. Den monetära politiken och ett förstärkt ramverk för styrning av euroområdet banade vägen för återvändande kapitalinflöden och förbättrade ekonomiska villkor. I takt med att tillväxten återvände under andra halvåret 2013 ökade den interna och externa ombalanseringen, också tack vare ökad konkurrenskraft till följd av reformerna. Återhämtningen åtföljs av starkt sysselsättningsskapande, stödd av en fortsatt återhållsam löneutveckling och arbetsmarknadsreformernas inverkan. Trots framsteg med omstrukturering av ekonomin kvarstår betydande utmaningar, eftersom fortsatt hög privat och offentlig skuldsättning som avspeglas i den mycket höga nivån på nettoutlandsskulden utsätter landet för risker som härrör från förändringar i marknadens förtroende och en fortsatt hög arbetslöshet hämmar den ekonomiska anpassningen.

               (12)Även om Spanien inte vidtagit effektiva åtgärder för att åtgärda det alltför stora underskottet i enlighet med rådets rekommendation av den 21 juni 2013, bör det erkännas att Spanien redan gjort betydande finanspolitiska ansträngningar för att korrigera sitt alltför stora budgetunderskott 2012 och i mindre utsträckning under 2013. Den konsolideringströtthet som framhölls i rådets beslut av den 12 juli 2016 åtföljde dessa betydande finanspolitiska strukturåtgärder och inträffade efter svåra ekonomiska förhållanden som påverkar den sociala sammanhållningen. Trots den starka uppgången i ekonomin sedan tredje kvartalet 2013, drabbades Spanien upprepat av ogynnsamma ekonomiska förhållanden under den period som omfattas av rådets senaste rekommendation. Produktionsgapet nådde - 8,5 % av potentiell BNP år 2013 och trots snabba förbättringar var det i huvudsak negativt,  - 4,0 % under 2015. Arbetslösheten nådde som mest 26,1 % under 2013 och social utestängning och ojämlikhet förvärrades till följd av krisen, vilket innebar att den totala andelen människor som riskerar fattigdom eller social utestängning ökade till 29,2 % 2014, en av de högsta andelarna i EU.

               (13)Även om vissa av de åtgärder som vidtagits under de senaste åren har haft en direkt negativ inverkan på de offentliga finanserna, kan de bidra till tillväxt och sysselsättning på medellång till lång sikt, och i sin tur till de offentliga finansernas hållbarhet. Undantag från sociala avgifter och rabatter bidrog till det ihållande underskottet i de offentliga finanserna, men de stödde i viss utsträckning den sociala sammanhållningen genom att de var inriktade på låginkomsttagare, lågutbildade arbetstagare och nya fasta anställningar. De skattereformer som antogs i slutet av 2014, även om de är underfinansierade, syftar till att göra skattesystemet mer tillväxtvänligt samt förbättra skatteförvaltningen och göra beskattningen mera rättvis.

               (14)För 2016 har den spanska regeringen i sin egenskap av expeditionsministär vidtagit underskottsminskande åtgärder i enlighet med kommissionens rekommendation av den 9 mars 2016 gällande de åtgärder som Spanien ska vidta för att säkerställa en snabb korrigering av det alltför stora underskottet, vilket är välkommet. Särskilt i syfte att tillämpa bestämmelser i nationell lagstiftning för att stärka budgetdisciplinen i regionala regeringar, krävde regeringen den 6 april att 12 regionala förvaltningar godkänner nedskärningar i budgetanslagen för att uppfylla sina underskottsmål för 2016. Även om nedskärningarna i utgifterna för 2016 som hittills antagits av dessa förvaltningar är betydligt lägre än det förväntade belopp som rapporteras i 2016 års stabilitetsprogram, har Spaniens centrala regering godkänt nedskärningar av budgetanslag motsvarande cirka 0,2 % av BNP. Den 13 juli kungjorde den spanska expeditionsministären sitt åtagande att införa ytterligare välkomna underskottsminskande åtgärder. På intäktssidan ska de ändringar av bolagsskatten som ska antas så snart den nya regeringen har bildats, kunna användas för att kompensera förlusten av intäkter på ungefär 0,5 % av BNP som förväntas för 2016 efter ändringarna av förordningen om delbetalning (pagos fraccionados) av bolagsskatten, för att säkerställa att bolagsskatteintäkterna når upp till den nivå som förväntades i 2016 års stabilitetsprogram. På utgiftssidan kan den tidigareläggning av datumet för avslutande av centralregeringens räkenskapsår, som antogs den 14 juli, bidra till att begränsa utgifterna under andra halvåret 2016. Dessa åtgärder är emellertid fortfarande föremål för betydande genomföranderisker, särskilt när det gäller parlamentets snabba antagande av ändringar av bolagsskatten och huruvida de kommer att räcka för att kompensera det förväntade underskottet i skatteintäkterna från bolagsskatten. Regeringen har åtagit sig att vidta ytterligare åtgärder mot skattebedrägeri.

               (15)Spaniens motiverade begäran till kommissionen belyser också de negativa effekterna av låg eller rentav negativ inflation för den finanspolitiska anpassningen och ekonomin som helhet. Som framförs i rådets beslut av den 12 juli 2016 var den spanska inflationen (mätt med BNP-deflatorn) för perioden 2013–2015 betydligt lägre än i det makroekonomiska huvudscenario som ligger bakom rekommendationen (den var t.o.m. negativ under 2014, - 0,4 %). Den negativa effekten av en låg eller till och med negativ inflation på Spaniens finanspolitiska resultat uppvägdes i stort sett av högre real BNP-tillväxt.

               (16)Spanien tar också upp metodologiska frågor vad gäller den påstådda oförmågan hos de nuvarande metoderna att  ta hänsyn till negativa inflationsöverraskningar eller att korrekt mäta den potentiella BNP-tillväxten i Spanien. När det gäller en eventuell underskattning av de strukturåtgärder som genomförts i Spanien ska man komma ihåg att, vid beräkningen av den potentiella tillväxten, tillämpar kommissionen den gemensamt överenskomna produktionsfunktionsmetoden, som godkänts av rådet. Vad gäller effekterna av negativ inflation, konstaterar kommissionen i sin analys att den metod som överenskommits för budgetövervakning – och på grundval av korrigeringen av det nominella saldot med hjälp av tillväxtprognoser – vid närvaro av en negativ inflationschock, kan leda till en underskattning av den strukturella insatsen. Denna strategi kompletteras av en så kallad ”bottom-up”-mätning av den finanspolitiska ansträngningen, som ska bedöma om utgiftsmålen har uppnåtts och om de planerade diskretionära åtgärderna på inkomstsidan har genomförts. Till skillnad från förändringen i det strukturella saldot, kommer denna bottom up-åtgärd sannolikt att överskatta den finanspolitiska insatsen efter en desinflationschock. I Spaniens fall visar också användningen av ebsådan bottom-up-metod att ingen samlad insats gjordes under 2013–2015, i motsats till den kumulativa strukturella ansträngning på 3,0 % av BNP som rekommenderats.

               (17)Med tanke på Spaniens motiverade begäran och med beaktande av föregående punkter, framför allt de djupgående strukturreformer som genomförts av Spaniens regering sedan 2012 och det fortsatt svåra ekonomiska klimat under den period som omfattas av rådets rekommendation i juni 2013, de utfästelser som tillkännagetts av den spanska expeditionsministären i dess motiverade begäran, tillsammans med de konsolideringsåtgärder som vidtogs efter kommissionens rekommendation av den 9 mars 2016 om de åtgärder som Spanien ska vidta för att säkerställa en snabb korrigering av det alltför stora underskottet, anses upphävandet av böter på 0,2 % av BNP motiverat.

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

               Artikel 1

               De böter på 0,2 % av BNP som åläggs Spanien för underlåtenhet att vidta effektiva åtgärder som svar på rådets rekommendation av den 21 juni 2013 upphävs.

               Artikel 2

               Detta beslut riktar sig till Konungariket Spanien.

               Utfärdat i Bryssel den

                  På rådets vägnar

                  Ordförande


title: Rekommendation till rådets beslut i enlighet med artikel 104.8 om fastställande av att de åtgärder som har vidtagits av Polen för att efterkomma rådets rekommendation i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget har visat sig vara otillräckliga

text:
Viktigt rättsligt meddelande

|

52006SC1443

Rekommendation till Rådets beslut i enlighet med artikel 104.8 om fastställande av att de åtgärder som har vidtagits av Polen för att efterkomma rådets rekommendation i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget har visat sig vara otillräckliga  /* SEK/2006/1443 slutlig */

	[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |Bryssel den 14.11.2006SEK(2006) 1443 slutligRekommendation tillRÅDETS BESLUTi enlighet med artikel 104.8 om fastställande av att de åtgärder som har vidtagits av Polen för att efterkomma rådets rekommendation i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget har visat sig vara otillräckliga(framlagt av kommissionen)MOTIVERING1. Bakgrund: Förfarandet vid alltför stora underskott rörande PolenFörfarandet vid alltför stora underskott regleras av artikel 104 i fördraget och av rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott[1], som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten.Kommissionens ekonomiska vårprognos 2004[2] visade i Polens fall på ett underskott på 4,1 % av BNP för 2003[3]. På grundval därav inledde kommissionen förfarandet vid alltför stora underskott den 12 maj 2004, i enlighet med artikel 104.3 i fördraget[4]. I maj 2004 lämnade Polen sitt konvergensprogram och på grundval av kommissionens rekommendation yttrade sig rådet om detta den 5 juli 2004[5]. På kommissionens rekommendation i enlighet med artikel 104.6 beslutade rådet samtidigt att det förelåg ett alltför stort underskott i Polen och utfärdade en rekommendation i enlighet med artikel 104.7 i syfte att få situationen att upphöra[6]. I denna rekommendation uppmanade rådet att de polska myndigheterna ”snarast möjligt får den nuvarande situationen med ett alltför stort underskott att upphöra ” och ” vidtar åtgärder på medellång sikt för att, på ett trovärdigt och hållbart sätt, uppnå sin målsättning att få ner underskottet till under 3 % av BNP under år 2007 enligt den plan för minskning av underskottet som anges i rådets yttrande av den 5 juli 2004 om det konvergensprogram som lades fram i maj 2004 ”. De årliga målen är följande: 5,7 % av BNP 2004, 4,2 % 2005, 3,3 % 2006 och 1,5 % 2007. Rådet fastställde en tidsfrist till den 5 november 2004 för att ” effektivt verka för att genomföra de åtgärder som planeras för att nå 2005 års mål för underskottet ”. Polen rekommenderades också att ” anslå eventuella extraintäkter till en minskning av underskottet i de offentliga finanserna ”. Dessutom uppmanade rådet de polska myndigheterna att ” säkerställa att ökningen av skuldkvoten upphör ”.2. Offentlig statistik i samband med förfarandet vid alltför stora underskott och reformer av pensionssystemetEnligt Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om pensionssystems sektorstillhörighet kan vissa avgiftsfinansierade system inte klassificeras som socialförsäkringssystem och kan således inte anses tillhöra den offentliga sektorn. Detta var ett rambeslut som krävde bilaterala diskussioner med medlemsstaterna innan det kunde tillämpas.Under diskussionerna efter detta beslut medgav Eurostat att ” vissa medlemsstater kan behöva en övergångsperiod vid tillämpningen av beslutet och för att undvika störningar i samband med sin budgetpolitik ”[7]. Den treåriga övergångsperiod som Eurostat fastställt löper ut vid den första rapporten om de offentliga finanserna 2007, som skall lämnas den 1 april 2007.Polen omfattas för närvarande av denna övergångsperiod när det gäller den pensionsreform som genomfördes 1999. Därför har sociala avgifter och andra intäkter och utgifter i samband med avgiftsbestämda fonderade system bokförts som offentliga intäkter och utgifter, som gör underskotts- och skuldsiffrorna något lägre än de annars skulle blivit. När övergångsperioden löper ut, kommer bara den definition att gälla som inbegriper kostnaden för pensionsreformen.Cirka 20 % av intäkterna från pensionsavgifter har förts från det rullande (ofonderade) finansieringssystemet till de avgiftsbestämda fonderade pensionssystemen. De offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet kommer visserligen att förbättras genom reformen, men på kort sikt kommer de att försämras av den: enligt aktuella uppgifter kommer reformens årliga kostnader under 2006 och 2007 att uppgå till cirka 2 % av BNP.I den plan för minskning av underskottet som rådet godkände den 5 juli 2004 medräknades inte kostnaderna för den pensionsreform som Polen genomförde 1999. När rådet bedömde Polens första konvergensprogram (den 5 juli 2004), beräknades den årliga kostnaden för landets pensionsreform till 1,6 % av BNP. I sitt yttrande om programmet ansåg därför rådet att ” underskottet [ kan ] komma att behöva justeras uppåt med 1,6 procentenheter ”. Med ett underskottsmål för 2007 på 1,5 % av BNP – och med hänsyn till de rådande riskerna för den finanspolitiska konsolideringsstrategin – drog rådet i sitt yttrande slutsatsen att ” saldona för de offentliga finanserna i programmet kan [ … ] visa sig otillräckliga för att minska underskottet till under 3 % av BNP under programperioden [dvs. under 2007]”.3. Utvecklingen till och med 2005Tidsfristen i rådets rekommendation av den 5 juli 2004 löpte ut den 5 november 2004. Därefter drog kommissionen i sitt meddelande till rådet av den 14 december 2004 slutsatsen att det med tanke på underskottsmålet för 2005 inte krävdes ytterligare steg under förfarandet vid alltför stora underskott rörande Polen[8].Den 17 februari 2005 lämnade rådet sitt yttrande[9] om Polens uppdaterade konvergensprogram från november 2004. Yttrandet baserades på kommissionens rekommendation. I uppdateringen skrevs underskottsmålet för 2007 upp, till följd av att underskottet i de offentliga finanserna beräknades minska gradvis från 5,4 % av BNP 2004 till 2,2 % 2007 (jämfört med det tidigare underskottsmålet för 2007 på 1,5 %). Denna uppskrivning gjordes trots fortsatt stark tillväxt (som i programmet beräknades uppgå till i genomsnitt drygt 5 % per år), medan utfallen/prognoserna för underskottet under perioden 2004–2006 i samtliga fall skrevs ner. I sitt yttrande påpekade rådet de negativa riskerna i samband med den planerade konsolideringen och varnade att ” underskottsnivån måste justeras uppåt med ungefär 1,5 procentenheter. På grundval av uppdateringen och om inga ytterligare sparåtgärder genomförs innebär denna justering att Polen inte kommer att kunna bringa ned underskottet under 3 % under programmets sista år. ” Orsaken var att underskottsmålet för 2007 skulle uppgå till 3,7 % av BNP om pensionsreformens kostnader medräknades. Dessutom noterade rådet att det fanns en risk för att genomförandet av åtgärderna i den planerade konsolideringen av finanserna skulle försenas eller vara otillräckligt. Därför uppmanade rådet Polen att bland annat stärka den finanspolitiska konsolideringen för tiden efter 2005 och sänka underskottsmålet för 2007. I praktiken genomfördes dock endast en mindre del av åtgärderna. De offentliga finansernas utfall för 2005 hamnade emellertid på 2,5 % av BNP, vilket var bättre än väntat.4. Utvecklingen under 2006 och utsikterna för 2007Trots rådets anmodan i yttrandet av den 17 februari 2005, var målet i uppdateringen av konvergensprogrammet från januari 2006 bara att långsamt minska underskottet i de offentliga finanserna (med i genomsnitt cirka 0,3 % av BNP per år under perioden 2006–2008). Syftet var att uppfylla konvergenskriterierna för de offentliga finanserna till mandatperiodens slut (dvs. till utgången av 2009). Medan utfallen och prognoserna för underskottet under perioden 2004–2006 återigen skrevs ner, slogs också underskottsmålet för 2007 på 2,2 % av BNP fast i programmet (exklusive kostnaden för pensionsreformen). Dessutom skrevs i programmet kostnaderna för pensionsreformen upp med 0,4 % av BNP. Inklusive kostnaden för pensionsreformen var underskottsmålet för 2007 högre än i den föregående uppdateringen (4,1 % av BNP jämfört med 3,7 % av BNP), eftersom den reviderade kostnaden för denna beräknades uppgå till 1,9 % av BNP för 2007.Baserat på kommissionens rekommendation avgav rådet den 14 mars 2006 sitt yttrande om det uppdaterade konvergensprogrammet för Polen från januari 2006. Rådet framhöll olika risker för den planerade finanspolitiska konsolideringen, exempelvis de relativt optimistiska antagandena om tillväxten under programperiodens slutår (2008) och om skatteelasticitet samt eventuella svårigheter med utgiftskontroll inför krav på ökade sociala utgifter. Rådet drog slutsatsen att ” konvergensprogrammet innehåller vissa framsteg, men inte en effektiv korrigering av det alltför stora underskottet 2007 [ … ] och att kommissionen därför avser att rekommendera ytterligare steg i förfarandet vid alltför stora underskott, i enlighet med vad som krävs i stabilitets- och tillväxtpakten ”. Dessutom noterade rådet att den planerade korrigeringen av det strukturella saldot i genomsnitt skulle handla om ¼ % av BNP per år under programperioden (dvs. det konjunkturrensade saldot netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, enligt kommissionens beräkningar på programmet i enlighet med den allmänt vedertagna medoden).I budgetförslaget för 2007, antaget den 27 september 2006, beräknas underskottet i de offentliga finanserna för 2006 uppgå till 2,1 % av BNP (exklusive kostnaden för pensionsreformen). Detta kan jämföras med det mål på 2,6 % av BNP som angavs i uppdateringen av konvergensprogrammet från januari 2006 (och 3,3 % som låg bakom rådets rekommendation från juli 2004 enligt artikel 104.7). Det mer positiva utfallet berodde på högre intäkter (särskilt inkomstskatter från fysiska personer), till följd av högre tillväxt än planerat och mer återhållsamma utgiftsökningar, i synnerhet lägre offentliga investeringar än planerat. I budgetförslaget för 2007 anger den polska regeringen följande underskottsmål för kommande år: 1,7 % för 2007, 1,2 % för 2008 och 0,5 % för 2009.Det reviderade underskottsmålet för 2007 uppgår till 1,7 % av BNP (exklusive kostnaderna för pensionsreformen) och ligger därmed närmare, men fortfarande över, det ursprungliga målet på 1,5 % av BNP i rådets rekommendation enligt artikel 104.7. Enligt kommissionens höstprognos 2006 kommer dock 2007 års underskott att uppgå till 2 % av BNP (exklusive kostnaden för pensionsreformen). Detta beror på kommissionens mer försiktiga intäktsberäkningar, särskilt när det gäller direkta skatter (nominell intäktsökning på 9,7 %, trots planerad indexering av inkomstskatteskalan och införande av skatteavdrag för barn, vilket kan jämföras med en väntad nominell BNP-tillväxt på 6,2 %). Dessutom råder det osäkerhet om budgetutfallet för 2007 på de lokala myndigheternas nivå. Slutligen bör de sociala kostnaderna bli högre på grund av den lagstiftning som antagits och som inte helt motsvarar budgetförslaget för 2007.De offentliga finansernas utveckling 2005–2008(i procent av BNP om inget annat anges) | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Pensionsreformens kostnader2 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,1 | 2,1 |Saldot i de offentliga finanserna inkl. Eurostats beslut | −4,4 | −4,2 | −4,1 | −4,0 | −3,7 | −3,9 | −3,3 |Primärt saldo | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,4 | 0,8 | 0,6 | 1,3 |Strukturellt saldo1 | −2,3 | −2,3 | - | −2,1 | - | −1,8 | - |Strukturellt primärsaldo1 | 0,2 | 0,1 | - | 0,3 | - | 0,6 | - |Offentlig bruttoskuld | 42,0 | 42,4 | 42,4 | 43,1 | 43,1 | 42,7 | 42,7 |Pm Real BNP-tillväxt (i %) | 3,5 | 5,2 | 5,2 | 4,7 | 4,6 | 4,8 | 4,8 |Pm BNP-gap | −0,3 | 0,4 | - | 0,3 | - | 0,1 | - |(1) Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder (noll i Polens fall). (2) Pensionsreformens kostnader beräknas som skillnaden mellan (i) det offentliga underskottet beräknat i enlighet med ESA95 och Eurostats beslut av den 2 mars 2004 och (ii) en alternativ beräkning av det offentliga underskottet där pensionssystemet förs till den offentliga sektorn. (3) Vid ett antagande om inga förändringar. Källor: Kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och finansministeriets budget för 2007 (FM). |5. SlutsatserFöljande slutsatser kan dras av bedömningen ovan:-  Underskottsmålet för 2007 (1,7 % av BNP exklusive kostnaderna för pensionsreformen) är högre än vad rådet godkände i juli 2004 (1,5 % av BNP), i en situation med ett mycket bättre utfall än beräknat för de offentliga finanserna under 2004–2006.-  I kommissionens höstprognos 2006 beräknas 2007 års underskott till 2,0 % av BNP, dvs. 0,3 % högre än de polska myndigheternas mål.-  Under 2007 löper övergångsperioden ut för tillämpningen av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificering av pensionssystem. Därefter kommer avgiftsbestämda fonderade pensionssystem inte att föras till den offentliga sektorn. Detta kommer att medföra en uppskrivning av de polska underskottssiffrorna. För 2007 skulle underskottsmålet på 1,7 % of BNP (exklusive kostnaden för pensionsreformen) motsvaras av cirka 3,7 % av BNP (inklusive kostnaden för pensionsreformen). Enligt kommissionens höstprognos 2006 skulle underskottet i de offentliga finanserna uppgå till 4 % av BNP (inklusive kostnaden för pensionsreformen).-  I och med risken för att underskottet 2007 kan bli större än beräknat, som i kommissionens höstprognos 2006, kan det klart överstiga referensvärdet på 3 % av BNP. Detta kan inte anses överensstämma med rådets rekommendationer om en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2007.Mot denna bakgrund anser kommissionen att även om de offentliga finanserna har förbättrats i Polen, så visar sig de polska myndigheternas åtgärder för att efterkomma rådets rekommendationer (juli 2004) enligt artikel 104.7 vara otillräckliga för att få det alltför stora underskottet att upphöra till 2007. Den rekommenderar följaktligen att rådet fattar beslut i enlighet med artikel 104.8[10].Mål för saldot i de offentliga finanserna, utfall och kostnad för pensionsreformen (i % av BNP)2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |KP maj 2004 | exklusive PRK | –5,7 | –4,2 | –3,3 | –1,5 | - |beräknad PRK | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | - |inklusive PRK* | –7,3 | –5,8 | –4,9 | –3,1 | - |KP nov. 2004 | exklusive PRK | –5,4 | –3,9 | –3,2 | –2,2 | - |beräknad PRK | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | - |inklusive PRK* | –6,9 | –5,4 | –4,7 | –3,7 | - |KP jan. 2006 | exklusive PRK | –3,8 | –2,9 | –2,6 | –2,2 | –1.9 |beräknad PRK | 1,8 | 1,8 | 2,0 | 1,9 | 1.8 |inklusive PRK* | –5,6 | –4,7 | –4,6 | –4,1 | –3.7 |ROF okt. 2006 | exklusive PRK | –3,9 | –2,5 | –2,1 | –1,7 | –1.2 |och budgetförslag 2007 | beräknad PRK | 1,8 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2.1 |inklusive PRK* | –5,7 | –4,4 | –4,1 | –3,7 | –3,3 |PRK = kostnad för pensionsreformen. KP = konvergensprogram. ROF = rapport om de offentliga finanserna. * Den definition av saldot i de offentliga finanserna som gäller från och med våren 2007. |Rekommendation tillRÅDETS BESLUTi enlighet med artikel 104.8 om fastställande av att de åtgärder som har vidtagits av Polen för att efterkomma rådets rekommendation i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget har visat sig vara otillräckligaEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUTmed beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 104.8,med beaktande av kommissionens rekommendation, ochav följande skäl:1.  Enligt artikel 104 i fördraget skall medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser.2.  Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målsättningen om sunda offentliga finanser, som ett medel för att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark varaktig tillväxt som främjar skapandet av sysselsättning. Stabilitets- och tillväxtpakten omfattar rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott[11], som antogs i syfte att främja en snabb korrigering av alltför stora underskott i de offentliga finanserna.3.  I Europeiska rådets resolution av den 17 juni 1997 från mötet i Amsterdam[12] uppmanas högtidligen samtliga parter, nämligen medlemsstaterna, rådet och kommissionen, att strikt och punktligt tillämpa fördraget samt stabilitets- och tillväxtpakten.4.  Enligt Eurostats beslut av den 2 Mars 2004 om pensionssystems sektorstillhörighet[13] kan vissa bidragsfinansierade system inte klassificeras som socialförsäkringssystem. Sådana system kan därför inte anses ingå i den offentliga sektorn. Detta var ett rambeslut som krävde bilaterala diskussioner med medlemsstaterna innan det kunde tillämpas. Under diskussionerna medgav Eurostat att ” vissa medlemsstater kan behöva en övergångsperiod vid tillämpningen av beslutet och för att undvika störningar i samband med sin budgetpolitik ”[14]. Den treåriga övergångsperiod som Eurostat medgett löper ut vid den första rapporten om de offentliga finanserna 2007, dvs. den 1 april 2007. Polen beslutade att omfattas av denna övergångsperiod. Därför har sociala avgifter och andra intäkter och utgifter i samband med avgiftsbestämda fonderade system bokförts som offentliga intäkter och utgifter, vilket gör underskotts- och skuldsiffrorna något lägre än de annars skulle blivit.5.  Genom beslut 2005/183/EG av den 5 juli 2004[15] beslutade rådet i enlighet med artikel 104.6 i fördraget att ett alltför stort underskott förelåg i Polen.6.  Den 5 juli 2004 antog rådet en rekommendation till de polska myndigheterna i enlighet med artikel 104.7 i fördraget och artikel 3.4 i förordning (EG) nr 1467/97. De uppmanades i denna att snarast möjligt få den rådande situationen med ett alltför stort underskott att upphöra och att vidta åtgärder på medellång sikt för att, på ett trovärdigt och hållbart sätt, söka nedbringa underskottet till under 3 % av BNP senast år 2007. Detta skulle ske enligt den plan för minskning av underskottet som anges i det konvergensprogram som överlämnades av myndigheterna i maj 2004 och som godkändes genom rådets yttrande (5 juli 2004) enligt ovan. Det innehåller följande årliga mål: 5,7 % av BNP 2004, 4,2 % 2005, 3,3 % 2006 och 1,5 % 2007. Rådet fastställde den 5 november 2004 som tidsfrist för att ” effektivt verka för att genomföra de åtgärder som planeras för att nå 2005 års mål för underskottet ”.7.  I den plan för minskning av underskottet som rådet godkände den 5 juli 2004 medräknades inte kostnaderna för den pensionsreform som Polen genomförde 1999. Cirka 20 % av intäkterna från pensionsavgifter har förts från det rullande (ofonderade) finansieringssystemet till de avgiftsbestämda fonderade pensionssystemen. Vid tiden för rekommendationen enligt artikel 104.7 tog rådet uttryckligen hänsyn till det faktum att underskottsmålen skulle behöva skrivas upp, i och med den polska pensionsreformens beräknade årskostnad på cirka 1½ % av BNP. På grund av detta och även de rådande riskerna för den finanspolitiska konsolideringsstrategin påpekade rådet i sitt yttrande om konvergensprogrammet från maj 2004 att ” saldona för de offentliga finanserna i programmet kan [ … ] visa sig otillräckliga för att minska underskottet till under 3 % av BNP under programperioden [dvs. under 2007]”.8.  Tidsfristen i rådets rekommendation enligt artikel 104.7 löpte ut den 5 november 2004. Därefter drog kommissionen i sitt meddelande till rådet av den 14 december 2004 slutsatsen att det med tanke på underskottsmålet för 2005 inte krävdes ytterligare steg under förfarandet vid alltför stora underskott rörande Polen, eftersom den polska regeringen vidtagit effektiva åtgärder för att efterkomma rekommendationen om att uppnå underskottsmålet för 2005[16].9.  Den 17 februari 2005 lämnade rådet sitt yttrande om Polens uppdaterade konvergensprogram från november 2004. I uppdateringen skrevs underskottsmålet för 2007 upp till 2,2 % av BNP för 2007 (från 1,5 % i konvergensprogrammet från maj 2004), dvs. cirka 3,7 % av BNP inklusive kostnader för pensionsreformen. Denna uppskrivning gjordes trots fortsatt stark tillväxt (som i programmet väntades uppgå till i genomsnitt drygt 5 % per år), medan utfallen/prognoserna för underskottet under perioden 2004–2006 i samtliga fall skrevs ner. Rådet noterade att det fanns en risk för att genomförandet av de finanspolitiska korrigeringsåtgärderna skulle försenas eller vara otillräckligt. Med hänvisning till de negativa riskerna i samband med den planerade finanspolitiska konsolideringen, uppmanade rådet Polen att bland annat stärka den finanspolitiska konsolideringen för tiden efter 2005 och sänka underskottsmålet för 2007. I praktiken genomfördes dock endast en mindre del av åtgärderna. De offentliga finansernas utfall för 2005 hamnade emellertid på 2,5 % av BNP, vilket var bättre än väntat.10.  Den 14 mars 2006 antog rådet sitt yttrande om Polens uppdaterade konvergensprogram från januari 2006. I uppdateringen är målet en långsam minskning av underskottet i de offentliga finanserna (med i genomsnitt cirka 0,3 % av BNP per år under perioden 2006–2008), i syfte att uppfylla konvergenskriterierna för de offentliga finanserna till mandatperiodens slut (dvs. till utgången av 2009). Medan utfallen och prognoserna för underskottet under 2004–2006 återigen skrevs ner, slogs också underskottsmålet för 2007 på 2,2 % av BNP fast i programmet (exklusive kostnaderna för pensionsreformen). I och med att kostnaden för pensionsreformen höjdes, blev också underskottsmålet för 2007 inklusive denna kostnad 0,4 procent högre än i den föregående uppdateringen (4,1 % av BNP jämfört med 3,7 %). Rådet framhöll olika risker för den planerade finanspolitiska konsolideringen, som de relativt optimistiska antagandena om tillväxten under programperiodens slutår (2008) och om skatteelasticitet samt eventuella svårigheter med utgiftskontroll inför krav på ökade sociala utgifter. Rådet drog slutsatsen att ” konvergensprogrammet innehåller vissa framsteg, men inte en effektiv korrigering av det alltför stora underskottet 2007 ”. Dessutom noterade rådet att den planerade korrigeringen av det strukturella saldot i genomsnitt skulle förbättras med ¼ % av BNP per år under programperioden (dvs. det konjunkturrensade saldot netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, enligt kommissionens beräkningar på programmet i enlighet med den allmänt vedertagna medoden).11.  I budgetförslaget för 2007, antaget den 27 september 2006, beräknas 2006 års underskott i de offentliga finanserna uppgå till 2,1 % av BNP (exklusive kostnaden för pensionsreformen). Detta kan jämföras med det mål på 2,6 % av BNP som angavs i uppdateringen av konvergensprogrammet från januari 2006 (och 3,3 % som låg bakom rådets rekommendation i juli 2004 enligt artikel 104.7). Det mer positiva utfallet beror på högre intäkter (särskilt inkomstskatter från fysiska personer), till följd av högre tillväxt än planerat och mer återhållsamma utgiftsökningar, i synnerhet lägre offentliga investeringar än planerat. I budgetförslaget för 2007 anges följande underskottsmål för kommande år: 1,7 % för 2007, 1,2 % för 2008 och 0,5 % för 2009.12.  Bedömningen av Polens åtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet till 2007 i enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 leder till följande slutsatser:13.  I budgetförslaget för 2007 ligger det reviderade underskottsmålet för 2007 på 1,7 % av BNP (exklusive kostnader för pensionsreformen) över det mål på 1,5 % av BNP som rådet rekommenderade den 5 juli 2004 för korrigering av det alltför stora underskottet. Underskottet för 2007 reviderades mot bakgrund av att underskotten under perioden 2004–2006 blev mycket lägre än rekommendationens prognos.14.  Övergångsperioden för tillämpningen av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificering av fonderade pensionssystem löper ut i samband med den första rapporten för 2007, som skall lämnas den 1 april. Räknas kostnaden för pensionsreformen med, ger detta ett underskottsmål för 2007 på cirka 3,7 % av BNP.15.  I kommissionens höstprognos 2006 beräknas 2007 års underskott bli 0,3 % högre än de polska myndigheternas mål. I synnerhet väntas intäkterna från direkta skatter bli lägre än myndigheternas beräkningar, medan de sociala kostnaderna och offentliga investeringarna bör bli större.16.  Detta leder till slutsatsen att underskottet 2007 kan ligga klart över referensvärdet på 3 % av BNP, vilket inte kan anses överensstämma med rådets rekommendationer om en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2007.I linje med Europeiska rådets resolution från Amsterdam om stabilitets- och tillväxtpakten gick Polen med på att rådets rekommendation av den 5 juli 2004 offentliggjordes[17].HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1De åtgärder som Polen vidtagit för att efterkomma rådets rekommendation av den 5 juli 2004 enligt artikel 104.7 i fördraget har visat sig vara otillräckliga för att korrigera det alltför stora underskottet till rekommendationens tidsfrist.Artikel 2Detta beslut riktar sig till Republiken Polen.Utfärdat i Bryssel denPå rådets vägnarOrdförande [1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. Senast ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 5).[2] Kommissionens ekonomiska vårprognos 2004 utgick från uppgifter som Polen lämnade i mars 2004.[3] Under tiden har underskottsuppgiften för 2003 ändrats i enlighet med gängse förfaranden. Den uppgår nu till 4,7 % av BNP.[4] Se http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edpde_en.htm[5] EUT C 320, 24.12.2004, s. 15.[6] Se http://register.consilium.europa.eu/pdf/su/04/st11/st11220.sv04.pdf[7] Se Eurostats pressmeddelanden nr 30/2004 av den 2 mars 2004 och nr 117/2004 av den 23 september 2004 samt kapitel I.1.3 i ”Classification of funded pension schemes and impact on government finance” i Eurostats handbok om offentliga underskott och skulder, som finns tillgänglig på följande webbplats: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF.[8] Kommissionens meddelande till rådet: De åtgärder som vidtagits av Tjeckien, Cypern, Malta, Polen och Slovakien som svar på rådets rekommendationer inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott [SEK(2004) 1630].[9] EUT C 136, 3.6.2005, s. 23.[10] Enligt artikel 104.8 får rådet besluta att offentliggöra rekommendationerna, om det finner att dess rekommendationer enligt artikel 104.7 inte har medfört några effektiva åtgärder. I linje med Europeiska rådets resolution om stabilitets- och tillväxtpakten (EGT C 236, 2.8.1997, s. 1), samtyckte Polen redan i juli 2004 till att rekommendationen offentliggjordes(se http://register.consilium.eu.int/pdf/su/04/st11/st11220.sv04.pdf).[11] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. Senast ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 5).[12] EGT C 236, 2.8.1997, s. 1.[13] Eurostats pressmeddelanden nr 30/2004 av den 2 mars 2004 och nr 117/2004 av den 23 september 2004 samt kapitel I.1.3 i ”Classification of funded pension schemes and impact on government finance” i Eurostats handbok om offentliga underskott och skulder, som finns tillgänglig på följande webbplats: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF[14] Ibid.[15] EUT L 62, 9.3.2005, s. 18.[16] Kommissionens meddelande till rådet: [17]8YZ[yz{|p Œ ? — ˜ › ¤ ¥ Û Ü ÂÃùúû#$defgðñòó}  ~  €  opqrµHJKgh¡¢ãFHIjÅÇÈþ,ôîêßØêØßØßØßêØîôîÑÄÑÄÑô²ôîÑô²ô²ôîô²ôîô²ôîô²ôîô¥ô¥ôîôîôîô¥ôîô¥ôîô¥hx,S6?aJDe åtgärder som vidtagits av Tjeckien, Cypern, Malta, Polen och Slovakien som svar på rådets rekommendationer inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott [SEK(2004) 1630].[18] Se http://register.consilium.eu.int/pdf/su/04/st11/st11220.sv04.pdf


title: Rekommendation till rådets beslut om upphävande av beslut 2005/185/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Tjeckien

text:
     SV

SV        SV
 ---pagebreak---       EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

                                    Bryssel den 7.5.2008
                                    SEK(2008) 571 slutlig

                     Rekommendation till

                     RÅDETS BESLUT

     om upphävande av beslut 2005/185/EG om förekomsten
           av ett alltför stort underskott i Tjeckien

                  (framlagt av kommissionen)

SV                                                          SV
 ---pagebreak---                                               MOTIVERING

     1.      BAKGRUND

     I artikel 104 i fördraget fastslås att medlemsstaterna ska undvika alltför stora underskott, och
     ett förfarande för att identifiera och korrigera sådana underskott inrättas. I rådets förordning
     (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid
     alltför stora underskott1, som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten, redogörs mer
     ingående för detta förfarande. Enligt artikel 104.2 i fördraget ska kommissionen på grundval
     av följande två kriterier övervaka att budgetdisciplin iakttas: a) Huruvida det förväntade eller
     faktiska underskottet i den offentliga sektorns finanser överstiger referensvärdet 3 % av BNP
     (såvida inte detta procenttal har minskat väsentligt och kontinuerligt och nått en nivå som
     ligger nära referensvärdet, eller referensvärdet endast undantagsvis och övergående överskrids
     och procenttalet fortfarande ligger nära referensvärdet. b) Huruvida skuldsättningen i den
     offentliga sektorn överstiger referensvärdet 60 % av BNP (såvida inte detta procenttal
     minskar i tillräcklig utsträckning och närmar sig referensvärdet i tillfredsställande takt).

     Enligt protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, som fogats till fördraget, ska
     kommissionen tillhandahålla det statistiska underlag som ska ligga till grund för
     tillämpningen av detta protokoll. Som en del av tillämpningen av protokollet måste
     medlemsstaterna två gånger om året, före den 1 april och den 1 oktober, lämna uppgifter om
     offentliga underskott och skuldnivåer och andra tillhörande faktorer, i enlighet med artikel 4 i
     rådets förordning (EG) nr 3605/932,3.

     Den 12 maj 2004 inledde kommissionen ett underskottsförfarande beträffande Tjeckien
     genom att anta en rapport i enlighet med artikel 104.3 mot bakgrund av att underskottet i den
     offentliga sektorn år 2003 uppgick till 12,9 % av BNP4 (5,9 % av BNP om man undantar en
     mycket stor enstaka transaktion som sammanhänger med bokföring av statliga garantier). Den
     5 juli 2004 fastslog rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen och i
     enlighet med artikel 104.6, att ett alltför stort underskott förelåg i Tjeckien5. Samtidigt gav
     rådet, på grundval av kommissionens rekommendation och i enlighet med artikel 104.7,
     Tjeckien rekommendationer i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott
     att upphöra senast 2008.

     1
            EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174,
            7.7.2005, s. 5).
     2
            EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2103/2005 (EUT
            L 337, 22.12.2005, s. 1).
     3
            Tjeckiens senaste anmälan finns på
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
     4
            SEK(2004) 575. Sedan dess har underskottet för 2003 reviderats nedåt till 6,6 % av BNP (och
            inkluderar inte längre några engångsåtgärder).
     5
            EUT L 62, 9.3.2005, s. 20.

SV                                                    2                                                       SV
 ---pagebreak---      Mot bakgrund av prognoserna om en tydlig budgetavvikelse 2007 och om ett fortsatt
     underskott som överskrider referensvärdet 2008, som baserades på de budgetplaner som
     föreslogs före det allmänna valet i juni 2006, antog rådet den 10 juli 2007 ett beslut enligt
     artikel 104.8, på grundval av kommissionens rekommendation, där det angavs att de åtgärder
     som vidtagits av Tjeckien inte tycktes vara tillräckliga för att korrigera det alltför stora
     underskottet före tidsgränsen 2008. Den 10 oktober 2007 utfärdade rådet en ny
     rekommendation i enlighet med artikel 104.7, på grundval av kommissionens
     rekommendation. Där rekommenderades Tjeckien att ytterligare hålla tillbaka försämringen
     av de offentliga finanserna 2007 och bekräftades det ursprungliga målet att 2008 var det år
     som det alltför stora underskottet senast skulle ha upphört. De tjeckiska myndigheterna var
     tvungna att på ett trovärdigt och varaktigt sätt nedbringa underskottet under referensvärdet
     3 % av BNP. I detta syfte, och på grundval av de beräkningar som då fanns tillgängliga,
     rekommenderade rådet att de tjeckiska myndigheterna skulle förbättra det strukturella saldot
     (dvs. det konjunkturrensade saldot efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) med
     minst ¾ % av BNP 2008 jämfört med 2007. Rådet fastställde den 9 april 2008 som tidsfrist
     för de tjeckiska myndigheterna att vidta effektiva åtgärder i detta syfte.

     Rådet uppmanade vidare Tjeckien att ”se till att konsolideringen av de offentliga finanserna i
     riktning mot det medelfristiga målet för ställningen i de offentliga finanserna på 1 % av BNP
     upprätthålls efter det att det alltför stora underskottet har korrigerats och att uppnå det
     medelfristiga målet för de offentliga finanserna inom den ursprungliga tidsfristen 2012”.

     Tabell 1: Anpassning godkänd av rådet den 10 oktober 2007
     % av BNP, om inte annat anges                        2006             2007                   2008
     Saldo i de offentliga finanserna                     -2,7         bättre än -3,3         underskott <3
     förändring av strukturellt saldo                                                           minst ¾
     p.m.: Real BNP-tillväxt (%)                             6,0             5,0                   4,9
     Anm.: Strukturellt saldo= konjunkturrensat saldo frånräknat engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.
     Källa: Rådets rekommendation enligt artikel 104.7, antagen den 10 oktober 2007, och kommissionens
     vårprognos 2007.
     När den tidsfrist som fastställts av rådet har löpt ut brukar kommissionen göra en formell
     bedömning av de åtgärder som vidtagits av myndigheterna till följd av rådets
     rekommendationer, med beaktande av kommissionens senaste prognoser. Det handlar om en
     preliminär bedömning av om landet är på rätt väg för att korrigera det alltför stora
     underskottet i tid. För Tjeckiens del inordnas den preliminära bedömningen i och ersätts av
     detta dokument. Den tjeckiska regeringens meddelande från april 2008 om korrigerande
     åtgärder som vidtagits inom ramen för underskottsförfarandet beaktas6.

     I enlighet med artikel 104.12 ska ett rådsbeslut om att det föreligger ett alltför stort underskott
     upphävas, på grundval av kommissionens rekommendation, när det alltför stora underskottet i
     den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats.

     6
             Skrivelse av den 10 april 2008 från den tjeckiska finansministern till kommissionsledamoten med
             ansvar för ekonomiska och monetära frågor.

SV                                                       3                                                         SV
 ---pagebreak---      2.      DEN SENASTE UTVECKLINGEN NÄR DET GÄLLER UNDERSKOTTET

     Det offentliga underskottet nådde sin högsta nivå på 6,6 % av BNP under 2003. Därefter har
     det offentliga underskottet inte överstigit 3 % av BNP, med undantag för 2005 (3½ % av
     BNP). Den nominella utvecklingen av underskottet sedan 2004 har varit bättre än den
     rekommenderade (nominella) planen för minskning av underskottet i rekommendationen
     enligt artikel 104.7 av den 5 juli 2004. Förbättringen av det offentliga underskottet beror på
     högre intäkter än väntat till följd av en oväntat hög tillväxt (över 6 % varje år sedan 2005)
     samt på återhållsamhet med utgifterna. De offentliga utgifterna har gradvis minskat som andel
     av BNP, från 45 % av BNP 2004 till 42,4 % av BNP 2007. Detta beror delvis på att den
     offentliga konsumtionen minskat med omkring 2 % av BNP och på sänkta kostnader för
     konsolideringen av banksektorn7.

     På grundval av uppgifter som tillhandahållits av kommissionen (Eurostat), efter Tjeckiens
     rapportering före april 20088,9, uppgick underskottet i de offentliga finanserna till 1,6 % av
     BNP 200710, vilket är betydligt bättre än det mål på 4 % av BNP som fastställdes i
     uppdateringen av konvergensprogrammet från mars 2007. Intäkterna, angivna som andel av
     BNP, blev 0,8 % större än vad som förutsågs i konvergensprogrammet från mars 2007, och de
     offentliga utgifternas andel av BNP var 1,8 % lägre. Detta oväntat positiva resultat tycks
     huvudsakligen bero på begränsningen av de sociala utgifterna, som enligt prognosen skulle
     öka med omkring 1 % av BNP. Även andra delar av de offentliga utgifterna, som ersättningar
     till anställda och förbrukning begränsades. Dessutom blev tillväxten 6,5 % av BNP i stället
     för 4,9 %, som förutspåddes i konvergensprogrammet från mars 2007, och skatteelasticiteten
     var bättre än väntat.

     Både intäkter och utgifter påverkades positivt av att sysselsättningen ökade mer än väntat.
     Intäkterna från sociala avgifter ökade mer än väntat medan de sociala transfereringarna endast
     ökade marginellt, som andel av BNP.

     Jämfört med 2006 gick underskottet ned med 1,1 % av BNP, varav omkring hälften beror på
     åtgärder som vidtagits (vilket visas av det förbättrade strukturella saldot) och hälften på
     starkare tillväxt. De totala utgifterna minskade med 1,2 % av BNP medan de totala intäkterna
     minskade med 0,2 % av BNP. Förbättringen under 2007 innebär att Tjeckien mer än uppfyllt
     rådets rekommendation att landet ”ytterligare borde hålla tillbaka försämringen av de
     offentliga finanserna”, som vid den tidpunkten väntades för 2007.

     7
            I samband med privatiseringen av banksektorn tog den tjeckiska regeringen på sig en stor del av
            kostnaderna för nödlidande lån, framför allt genom att bilda det tjeckiska konsolideringsorganet. Över
            tid har andelen sådana tillgångar gått ned.
     8
            Eurostat News Release nr 54/2008 av den 18 april 2008.
     9
            Enligt artikel 8g.1 i förordning (EG) nr 3605/93.
     10
            Underskotten revideras vanligtvis - uppåt eller nedåt - efter offentliggörandet av den första rapporten i
            våranmälan. För flertalet EU-medlemsstater är revideringarna vanligtvis relativt små och avviker i
            genomsnitt obetydligt från noll. Med hänsyn till skillnaden mellan det i nuläget rapporterade
            underskottet för 2007 och referensvärdet för underskottet är sannolikheten låg för att en eventuell
            framtida revidering av Tjeckiens offentliga räkenskaper skulle innebära att underskottet för 2007
            överskrider 3 % av BNP.

SV                                                         4                                                            SV
 ---pagebreak---      Den totala minskningen av de offentliga utgifterna märks genom att reservfonderna beräknas
     ha vuxit till 2¾ % av BNP (från omkring 2 % 2006), varav omkring ¾% av BNP avser
     förutbetalda utgifter som ej är kopplade till EU-medel och som kan bidra till att öka framtida
     underskott. Resterande 2 % är kopplade till EU-medel och motsvaras av intäkter.

     I strukturella termer minskade underskottet från 2,9 % av BNP 2006 till 2,3 % av BNP 2007
     på grund av fortsatt återhållsamhet med de offentliga utgifterna, inklusive lönerna i den
     offentliga sektorn.

     3.      BERÄKNADE UNDERSKOTT FÖR 2008 OCH DÄREFTER

     Enligt kommissionens vårprognos 2008 beräknas underskottet i den offentliga sektorns
     finanser minska ytterligare och uppgå till 1,4 % av BNP 2008 och, enligt ett scenario där
     politiken inte ändras, 1,1 % av BNP 2009. Detta beror på de åtgärder som ingår i
     stabiliseringspaketet som antogs den 19 september 2007. De positiva effekterna av dessa
     åtgärder beräknas uppgå till omkring 0,3 % av BNP för varje år (se ruta I). De sociala
     transfereringarna väntas sjunka, som andel av BNP, under 2008 och 2009 till följd av
     lagstiftningsåtgärder i stabiliseringspaketet. Vid sidan av lagstiftningsåtgärder bygger
     konsolideringen också på fortsatt återhållsamhet med lönerna i den offentliga sektorn och
     minskning av den offentliga konsumtionen som andel av BNP. Intäkterna väntas förbli stabila
     som andel av BNP, även om de skatteåtgärder som samtidigt genomförs gör prognoser
     vanskliga. Den beräknade utvecklingen av underskottet enligt kommissionens vårprognos är i
     linje med det planerade underskottet enligt den anmälan som lämnats in på våren (1,5 % av
     BNP).

     Baserat på kommissionens vårprognos från 2008 väntas det strukturella saldot förbättras från
     -2¼ % av BNP 2007 till omkring -2 % av BNP 2008. Förbättringen är mindre än enligt rådets
     rekommendation (minst ¾ % av BNP), men detta beror på det avsevärt förbättrade
     underskottet under 2007, som understöddes av en strukturell förbättring 2007 på omkring
     ½ % av BNP, vilket inte förutsågs vid tidpunkten för rekommendationen.
     Tjeckiens medelfristiga mål för de offentliga finanserna är ett strukturellt underskott på 1 %
     av BNP, vilket bör uppnås till 2012 enligt det senaste konvergensprogrammet som lämnades i
     november 2007. I rådets yttrande av den 4 mars 2008 om programmet11 uppmanades de
     tjeckiska myndigheterna att ”utnyttja ekonomins höga tillväxttakt till att ytterligare stärka
     anpassningstakten, för att på så sätt snarast möjligt skapa en säkerhetsmarginal som motverkar
     riskerna att överskrida referensvärdet, samt att snabbare uppnå det finanspolitiska målet på
     medellång sikt”.

     11
            EUT C 74, 20.3.2008, s. 24.

SV                                                 5                                                  SV
 ---pagebreak---            Ruta I. Sammanfattning av åtgärder i stabiliseringspaketet från september 2007
      Genom stabiliseringspaketet flyttades den övergripande skattebördan från direkt till indirekt
      beskattning. Från och med den 1 januari 2008 infördes en fast inkomstskattesats 15 %, om
      än på en expanderad bas. Enligt planen ska den sänkas ytterligare till 12,5 % 2009. Från och
      med den 1 januari 2008 sänktes bolagsskatten från 24 % till 21 % och den kommer att
      sänkas ytterligare till 19 % fram till 2010. De indirekta skatterna höjdes i januari 2008 när
      den lägsta momssatsen höjdes från 5 % till 9 % samt genom höjda punktskatter och
      införandet av en miljöskatt på el, naturgas och fasta bränslen. En övre gräns har också
      införts för det underlag på vilket socialförsäkringsavgifter baseras, vilket kommer att
      minska intäkterna.

      Genom stabiliseringspaketet infördes ny lagstiftning som syftar till att minska utgifterna, i
      första hand inom området sociala förmåner, inbegripet barnbidrag, socialförsäkringsbidrag,
      föräldraförmåner, moderskapsförmåner, bidrag till fosterhem, bidrag för skolmateriel och
      begravningsbidrag. Vid sidan av de fastställda sänkningarna har de flesta
      socialförsäkringsförmånerna upphört att vara indexerade till existensminimum, som nu i sin
      tur ska fastställas av regeringen. Genom stabiliseringspaketet infördes också avgifter för
      vårdtjänster från och med januari 2008. Det rör sig om avgifter för läkarbesök,
      receptbelagda läkemedel och sjukhusvistelser. Dessa avgifter beräknas ha viss positiv
      inverkan på de offentliga intäkterna genom att generera ytterligare inkomster och sänka
      utgifterna genom att minska efterfrågan.

     Den 23 januari 2008 lade regeringen fram ett förslag om att ersätta kyrkorna för konfiskerad
     religiös egendom (se ruta II). När förslaget antagits av parlamentet kommer den ekonomiska
     ersättningen att registreras som en underskottssökande engångsutgift som uppgår till 2,2 % av
     BNP det år då regeringens ansvar erkänns. De flesta betalningarna kommer dock att spridas ut
     över en lång period på 60 år. Denna transaktion beaktades inte i kommissionens vårprognos
     2008 som baserades på det vanliga antagandet om oförändrad politik, eftersom det inte stod
     klart om och när regeringens förslag skulle antas av parlamentet. Den här transaktionen
     beaktades inte heller i konvergensprogrammets beräkningar. Om förslaget får verkan under
     2008 eller 2009 kommer det offentliga underskottet (inklusive den här transaktionen) enligt
     nuvarande beräkningar tillfälligt att överskrida 3 % av BNP för det året.
      Ruta II. Det tjeckiska förslaget om ersättning för konfiskerad religiös egendom
      Den 23 januari 2008 lade den tjeckiska regeringen fram ett förslag till parlamentet om att
      ersätta kyrkan för sådan religiös egendom som konfiskerades under perioden 1948–1990.
      Förslaget omfattar två typer av ersättning: Återlämnande in natura och, i de fall då
      återlämnande inte längre är möjligt, ekonomisk ersättning. När det gäller den ekonomiska
      ersättningen innebär förslaget att kyrkorna kommer att erhålla 60 årliga kontantbetalningar
      på 4 274,9 miljoner tjeckiska kronor från regeringen (0,1 % av BNP för 2008). Med en årlig
      ränta på 4,85 % motsvarar det här ett kapitalbelopp på 83,0 miljarder tjeckiska kronor
      (2,2 % av BNP för 2008) och 173,5 miljarder i ränta12.

      Tjeckiens statistikkontor har begärt att Eurostat ska klargöra hur förslaget om ersättning

     12
            Enligt de tjeckiska myndigheternas uppgifter omfattar också ersättningsuppgörelsen att de statliga
            bidragen till kyrkor (t.ex. betalning av prästlöner) kommer att fasas ut. Dessa bidrag uppgår till 1 406
            miljoner tjeckiska kronor (0,04 % av BNP 2008).

SV                                                        6                                                            SV
 ---pagebreak---       påverkar räkenskaperna. Eurostat klargjorde att återlämningen in natura inte hade någon
      inverkan på det offentliga underskottet. När den återlämnade tillgången är densamma som
      den som tidigare konfiskerats, registreras transaktionen i ENS-räkenskaperna som övriga
      volymförändringar utan någon direkt inverkan på den offentliga inkomst- och
      utgiftsredovisningen. När den återlämnade tillgången inte är densamma, bokförs
      återlämningen som en verkställd kapitaltransferering som motsvaras av negativ investering.
      Vad gäller den ekonomiska ersättningen klargjorde Eurostat att enligt dess tolkning av ENS-
      räkenskapsbestämmelserna ska kapitalsskuldbelopp redovisas som offentlig utgift när
      rättsakten antas, inte när kontantbetalningarna verkställs. Räntan ska redovisas som offentlig
      utgift över de följande 60 åren. Eurostat klargjorde också att den utestående skulden till
      kyrkorna ska redovisas som obetalda inkomster och utgifter13.
      Detta innebär att det år då det tjeckiska parlamentet antar lagen och den träder i kraft
      kommer landets offentliga räkenskaper att omfatta en mycket stor underskottsökande
      engångstransaktion som uppgår till 2,2 % av BNP. Det faktum att skulden till kyrkorna
      kommer att redovisas som obetalda utgifter betyder att den inte kommer att utgöra en
      offentlig skuld i den mening som avses i förordning (EG) nr 3605/93. Vid den tidpunkt då
      utgiften redovisas kommer stock-/flödesjusteringen att inkludera en ovanligt stor negativ
      periodiseringsdifferens, som gradvis kommer att utjämnas under 60 år.

     4.       SKULDUTVECKLING OCH SKULDBERÄKNINGAR

     Trots stora offentliga underskott sedan 2004 har ökningen av skuldnivån i stort hållits tillbaka.
     På grund av den rekordartade tillväxten sedan 2005, och en betydande minskning av det
     offentliga underskottet 2007 jämfört med 2006, har statsskulden sjunkit från 30,4 % av BNP
     2004 till 28,7 % av BNP 2007.

     På grundval av kommissionens vårprognos 2008 förväntas skuldkvoten fortsätta att gå ner till
     under 28 % av BNP 2009, tack vare fortsatt finanspolitisk konsolidering och varaktig
     makroekonomisk tillväxt.

     5.       SLUTSATS

     Trots förväntningarna om en stark finanspolitisk expansion 2007 förbättrades saldot i de
     offentliga finanserna från -2,7 % av BNP 2006 till -1,6 % av BNP 2007. Detta berodde delvis
     på utgiftsbesparingar samt på högre tillväxt. Det strukturella saldot (dvs. det
     konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder)
     förbättrades med ½% av BNP under 2007.

     13
            Eurostats skrivelse av den 14 mars 2008 med förhandsråd till Tjeckiens statistikkontor kan läsas på:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_8/ADV%20-
            %20CZ%20-%202008.1%20-%20CONFISCATED%20PROPERTIES.PDF

SV                                                      7                                                          SV
 ---pagebreak---      Den tjeckiska regeringen har vidtagit en mängd lagstiftningsåtgärder, med verkan från och
     med 2008, som syftar till att konsolidera de offentliga finanserna under 2008 och 2009, bland
     annat genom begränsning av de sociala utgifterna och införande av vårdavgifter. Dessa
     åtgärder kommer att ha positiva nettoeffekter på de offentliga finanserna. I kombination med
     en fortsatt återhållsamhet på utgiftssidan och en noggrann övervakning av effekterna på
     intäkterna av de många skatteåtgärder som genomfördes 2008, väntas dessa åtgärder leda till
     att det offentliga underskottet minskar ytterligare. Enligt kommissionens vårprognos 2008
     väntas underskottet minska ytterligare till 1,4 % av BNP 2008 och till 1,1 % 2009, vid
     oförändrad politik. Det innebär att underskottet på ett trovärdigt och hållbart sätt har tagits ner
     till en nivå under tröskelvärdet 3 % av BNP.

     Den offentliga bruttoskulden minskade från 29,4 % av BNP 2006 till 28,7% 2007, och låg
     betydligt under referensvärdet 60 % av BNP. Enligt kommissionens vårprognos 2008 väntas
     skuldkvoten sjunka ytterligare till under 28 % av BNP 2009 (vid oförändrad politik).

     Det framgår av en allsidig bedömning att det alltför stora underskottet i Tjeckien har
     korrigerats. Kommissionen rekommenderar därför rådet att upphäva sitt beslut om
     förekomsten av ett alltför stort underskott i Tjeckien.

SV                                                   8                                                     SV
 ---pagebreak---      Tabell 2: De offentliga finansernas utveckling 2003–2009
                                                2003 2004 2005 2006          2007          2008             2009
                                                                                (2)           (2)   KOM(3
                                                                          KOM KP KOM KP                   )    KP(2)
     % av BNP, om inte annat anges
     Saldo i de offentliga finanserna             -6,6 -3,0 -3,6 -2,7 -1,6 -3,4 -1,4 -2,9                 -1,1 -2,6
     – Totala intäkter                            40,7 42,2 41,4 41,0 40,8 39,8 40,7 39,5 40,7 38,1
     – Totala utgifter                            47,3 45,2 44,9 43,6 42,4 43,3 42,2 42,4 41,8 40,7
       Varav       – ränteutgifter                 1,2 1,2 1,2       1,1   1,2     1,2    1,1      1,3     1,1  1,2
                   – fasta bruttoinvesteringar     4,5 4,8 4,9       5,0   4,8     5,1    4,8      5,3     4,9  5,4
     Primärt saldo                                -5,5 -1,8 -2,4 -1,5 -0,4 -2,3 -0,3 -1,7                  0,0 -1,3
     Engångsåtgärder och andra tillfälliga               -0,7 -1,1
                                                                                0,0  0,0
     åtgärder                                      0,0              -0,2 0,0       0,0    0,0      0,0
                         (1)
     Strukturellt saldo                           -5,5 -1,3 -2,1 -2,9 -2,3 -4,1 -1,9 -3,4                 -1,5 -2,8
     Strukturellt primärsaldo(2)                  -4,4 -0,1 -1,0 -1,7 -1,2 -2,9 -0,8 -2,2                 -0,4 -1,6
     Offentlig bruttoskuld                        30,1 30,4 29,7 29,4 28,7 30,4 28,1 30,3 27,2 30,2
     Pm       Real BNP-tillväxt (%)                3,6 4,5 6,4       6,4   6,5     5,9    4,7      5,0     5,0  5,1
     Pm       Produktionsgap                      -3,0 -2,6 -0,8 0,8       2,0     1,8    1,4      1,4     1,1  0,7
     (1)
               Konjunkturrensat saldo (primärsaldo) exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.
     (2)
               Konjunkturrensat saldo, strukturellt saldo och produktionsgap enligt programmet som kommissionen
               beräknat på grundval av uppgifterna i programmet.
     (3)
               Med antagande om oförändrad politik.
     Källor: Kommissionens vårprognos 2008 (KOM) och uppdateringen av konvergensprogrammet från november
     2007 (KP).

SV                                                         9                                                           SV
 ---pagebreak---                                            Rekommendation till

                                           RÅDETS BESLUT

                         om upphävande av beslut 2005/185/EG om förekomsten
                               av ett alltför stort underskott i Tjeckien

     EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

     med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel
     104.12,

     med beaktande av kommissionens rekommendation, och

     av följande skäl:

     (1)    Till följd av en rekommendation från kommissionen i enlighet med artikel 104.6 i
            fördraget fastställdes genom rådets beslut 2005/185/EG14 att det förelåg ett alltför stort
            underskott i Tjeckien. Rådet konstaterade att underskottet i den offentliga sektorns
            finanser var på 12,9 % av BNP 2003 (5,9 % av BNP om man undantar en mycket stor
            enstaka transaktion som sammanhänger med bokföring av statliga garantier), och
            överskred således tydligt fördragets referensvärde på 3 % av BNP.

     (2)    I enlighet med artikel 104.7 i fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr
            1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av
            förfarandet vid alltför stora underskott15 samt på grundval av en rekommendation från
            kommissionen utfärdade rådet den 5 juli 2004 en rekommendation till Tjeckien i syfte
            att landet skulle korrigera det alltför stora underskottet senast 2008.
            Rekommendationen offentliggjordes.

     (3)    Mot bakgrund av de prognoser om en tydlig budgetavvikelse 2007 och om ett fortsatt
            underskott som skulle överskrida referensvärdet 2008 antog rådet den 10 juli 2007 ett
            beslut enligt artikel 104.8, på grundval av kommissionens rekommendation, där det
            angavs att de åtgärder som vidtagits av Tjeckien inte tycktes vara tillräckliga för att
            korrigera det alltför stora underskottet före tidsgränsen 200816. I enlighet med artikel
            104.7 utfärdade rådet den 10 oktober 2007 en ny rekommendation, på grundval av
            kommissionens rekommendation, om att Tjeckien ytterligare borde hålla tillbaka
            försämringen av de offentliga finanserna 2007 och bekräftade att situationen med det
            alltför stora underskottet måste upphöra senast 2008. Rådet fastställde den 9 april 2008
            som tidsfrist för de tjeckiska myndigheterna att vidta effektiva åtgärder i detta syfte.
            På grundval av de beräkningar som då fanns tillgängliga uppmanade rådet de tjeckiska
            myndigheterna att förbättra det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot

     14
            EUT L 62, 9.3.2005, s. 20.
     15
            EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174,
            7.7.2005, s. 5).
     16
            EUT L 260, 5.10.2007, s. 13.

SV                                                   10                                                     SV
 ---pagebreak---            exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) med minst ¾ % av BNP 2008
           jämfört med 2007.

     (4)   Enligt artikel 104.12 i fördraget ska rådets beslut om förekomsten av ett alltför stort
           underskott upphävas när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten
           enligt rådets uppfattning har korrigerats.

     (5)   Enligt det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som fogats till fördraget
           ska kommissionen tillhandahålla de uppgifter som används för att genomföra
           förfarandet. Som en del av tillämpningen av protokollet måste medlemsstaterna två
           gånger om året, före den 1 april och den 1 oktober, anmäla uppgifter om underskott
           och skuldnivå och därmed sammanhängande faktorer i enlighet med artikel 4 i rådets
           förordning (EG) nr 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av
           protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om
           upprättandet av Europeiska gemenskapen17.

     (6)   På grundval av de uppgifter som kommissionen (Eurostat) har lämnat i enlighet med
           artikel 8g.1 i förordning (EG) nr 3605/93 efter Tjeckiens anmälan före den 1 april
           2008 och på grundval av kommissionens vårprognos 2008, kan följande slutsatser
           dras:

            –     Underskottet i den offentliga sektorns finanser har reducerats från 2,7 % av
                  BNP 2006 till 1,6 % av BNP 2007, vilket understiger referensvärdet 3 % av
                  BNP. Detta kan jämföras med målet på 4 % av BNP som angavs i
                  konvergensprogrammet från mars 2007.

            –     Samtidigt överträffade skatteintäkterna förväntningarna tack vare en högre
                  tillväxt än väntat, men det minskade underskottet 2007 berodde också på
                  återhållsamhet på utgiftssidan, i synnerhet när det gäller ersättningar till
                  anställda i den offentliga sektorn och förbrukning. De flesta
                  utgiftsbesparingarna är av varaktig karaktär. Förbättringen av det strukturella
                  saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra
                  tillfälliga åtgärder) uppskattas för 2007 till strax över ½ % av BNP.

            –     Enligt vårprognosen 2008 kommer underskottet för 2008 att minska ytterligare,
                  till 1,4 % av BNP, till följd av ytterligare utgiftsbesparande åtgärder,
                  lagstiftningsåtgärder för att minska de sociala utgifterna och införandet av
                  partiella vårdavgifter. Intäkterna uttryckta som andel av BNP väntas ligga kvar
                  på en relativt konstant nivå efter en mängd skatteåtgärder som genomförs
                  under 2008. Vårprognosen är i linje med målet för underskottet på 1,5 % av
                  BNP i Tjeckiens anmälan från april. Enligt vårprognosen kommer underskottet
                  att minska ytterligare till 1,1 % av BNP 2009 vid oförändrad politik. Det
                  innebär att underskottet på ett trovärdigt och hållbart sätt har tagits ner till en
                  nivå under tröskelvärdet på 3 % av BNP. Det strukturella saldot beräknas
                  förbättras med nästan ½ procentenhet av BNP 2008 och återigen 2009, vid
                  oförändrad politik. Detta måste ställas mot behovet att göra framsteg i riktning
                  mot det medelfristiga målet för de offentliga finanserna, vilket i Tjeckiens fall

     17
           EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2103/2005 (EUT
           L 337, 22.12.2005, s. 1).

SV                                                   11                                                      SV
 ---pagebreak---                     är ett strukturellt underskott på 1 % av BNP, som ska uppnås till 2012 enligt
                    uppdateringen av konvergensprogrammet från november 2007.

              –     Den offentliga skulden är fortfarande långt under referensvärdet 60 % av BNP.
                    Den minskade från 29,4 % av BNP 2006 till 28,7 % 2007. Enligt
                    kommissionens vårprognos 2008 väntas skuldkvoten sjunka ytterligare till
                    under 28 % av BNP före utgången av 2009 (vid oförändrad politik).

     (7)    Enligt rådets uppfattning har det alltför stora underskottet i Tjeckien korrigerats, och
            beslut 2005/185/EG bör därför upphävas.

     HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

                                                 Artikel 1

     Det framgår av en allsidig bedömning att det alltför stora underskottet i Tjeckien har
     korrigerats.

                                                 Artikel 2

     Beslut 2005/185/EG ska upphöra att gälla.

                                                 Artikel 3

     Detta beslut riktar sig till Republiken Tjeckien.

     Utfärdat i

                                                   På rådets vägnar
                                                   Ordförande

SV                                                  12                                                 SV


|

52011PC0115

Rekommendation till RÅDETS BESLUT om utnämnande av en europeisk kulturhuvudstad för år 2015 i Tjeckien  /* KOM/2011/0115 slutlig  */

		SVBryssel den 14.3.2011KOM(2011) 115 slutligRekommendation tillRÅDETS BESLUTom utnämnande av en europeisk kulturhuvudstad för år 2015 i TjeckienENMOTIVERINGI Europaparlamentets och rådets beslut nr 1622/2006/EG av den 24 oktober 2006 om inrättande av en gemenskapsåtgärd för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2007 till 2019 [1] fastställs förfarandet för att utse de europeiska kulturhuvudstäderna. Enligt artikel 2 i det beslutet ska från och med 2009 två städer i två medlemsstater utses till europeiska kulturhuvudstäder i den kronologiska ordning som anges i bilagan till beslutet. Belgien och Tjeckien ska vara värdländer för evenemanget 2015.De europeiska kulturhuvudstäderna för år 2015 ska utse enligt följande förfarande:En inbjudan att lämna in ansökningar ska offentliggöras av var och en av de berörda medlemsstaterna senast sex år före evenemangets början. En jury bestående av 13 oberoende experter från kultursektorn kallas till ett inledande urvalsmöte senast fem år före evenemanget. Juryn bedömer de mottagna ansökningarna på grundval av kriterierna i artikel 4 i beslut nr 1622/2006/EG och upprättar en förteckning över städer vars kandidatur ska bedömas mer ingående när de har utarbetat en fullständig ansökan.Nio månader efter det preliminära urvalsmötet ska de berörda medlemsstaterna sammankalla juryn för det slutliga urvalet. Efter en omfattande bedömning av de städer som valts ut i första omgången på grundval av de fastställda kriterierna rekommenderar juryn en stad i varje berörd medlemsstat.På grundval av dessa rekommendationer ska båda medlemsstaterna nominera en stad vardera till europeisk kulturhuvudstad samt underrätta Europaparlamentet, rådet, kommissionen och Regionkommittén om detta senast fyra år före evenemangets början.Europaparlamentet får, senast tre månader efter det att det mottagit nomineringarna, överlämna ett yttrande till kommissionen.På grundval av en rekommendation som kommissionen utfärdar utser rådet officiellt städerna i fråga till europeiska kulturhuvudstäder för det år de har nominerats.Tre städer ansökte om utnämning till europeisk kulturhuvudstad i Tjeckien: Hradec Králové, Ostrava och Plzeň.Vid slutet av urvalsförfarandet bedömdes Plzeňs program bäst uppfylla de mål och kriterier för evenemanget som fastställs i artikel 4 i beslut nr 1622/2006/EG.Juryn rekommenderade därför i sin rapport från september 2010 att Plzeň ska vara värd för evenemanget i Tjeckien 2015. Tjeckien meddelade denna nominering till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och Regionkommittén i slutet av 2010.Europaparlamentet lämnade ett positivt yttrande till kommissionen i början av januari 2011.Urvalsförfarandet i Belgien slutfördes våren 2010 och Mons utsågs i november 2010.I enlighet med artikel 9.3 i beslut nr 1622/2006/EG lägger därför kommissionen fram den bifogade rekommendationen för rådet om att officiellt utse Plzeň till europeisk kulturhuvudstad i Tjeckien år 2015.Rekommendation tillRÅDETS BESLUTom utnämnande av en europeisk kulturhuvudstad för år 2015 i TjeckienEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUTmed beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1622/2006/EG av den 24 oktober 2006 om inrättande en gemenskapsåtgärd för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2007 till 2019 [2], särskilt artikel 9.3,med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,med beaktande av urvalsjuryns rapport från september 2010 avseende urvalsförfarandet för en europeisk kulturhuvudstad i Tjeckien, ochav följande skäl:Kriterierna i artikel 4 i beslut nr 1622/2006/EG är helt uppfyllda.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Plzeň utses till Europeisk kulturhuvudstad 2015 i Tjeckien.Artikel 2Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.Utfärdat i ... denPå rådets vägnarOrdförande[1] EUT L 304, 3.11.2006, s. 1.[2] EUT L 304, 3.11.2006, s. 1.--------------------------------------------------