               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 3.7.2019
            COM(2019) 314 final
            Rekommendation till
            RÅDETS BESLUT
            om komplettering av förhandlingsdirektiven för utvecklingsagendan från Doha vad gäller förhandlingarna om ett multilateralt ramverk för underlättande av investeringar

               MOTIVERING

               1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

               •Motiv och syfte med förslaget

                  Vid Världshandelsorganisationens (WTO) elfte ministerkonferensen den 13 december 2017 antog 70 av WTO:s medlemmar en gemensam förklaring om underlättande av investeringar för att främja utveckling
                     1
                   i vilken det anges att man bör inleda ”strukturerade diskussioner som syftar till att utveckla ett multilateralt ramverk för underlättande av investeringar”. Genom dessa diskussioner ska man identifiera och utveckla de olika delar som ska ingå i ramen för underlättande av utländska direktinvesteringar. Europeiska unionen (EU) och dess medlemsstater har anslutit sig till detta initiativ och stödjer det fullt ut.

                  EU deltog aktivt i de strukturerade diskussioner som ägde rum i WTO under 2018. Diskussionerna var transparenta och öppna för alla WTO-medlemmar och ledde fram till en ”checklista för frågor som tagits upp av medlemmarna”, vilken innehöll de delar som WTO-medlemmarna ansåg borde ingå i ramverket för underlättande av utländska direktinvesteringar och som identifierats av WTO-medlemmarna. Denna checklista godkändes vid det möte för lägesbedömning som hölls den 6 december 2018.

                  En ny fas har inletts från och med 2019. WTO-medlemmarna har enats om en tidsplan för de möten som ska hållas under första halvåret 2019. Dessa möten ska ägnas åt att utveckla de delar som ska tas upp i checklistan. Detta förberedande arbete om utvecklingen av delarna ska även det vara transparent och öppet för alla WTO-medlemmar. Det är meningen att diskussionerna ska täcka alla delar som tas upp i checklistan på grundval av exempel på befintliga bestämmelser i bilaterala och multilaterala avtal som är relevanta när det gäller underlättande av investeringar. Dessa exempel ska samlas i ett ”kompendium med textbaserade exempel”. Ett möte för lägesbedömning kommer att hållas i juli 2019. Hösten 2019 kommer medlemmarna troligen att kunna börja föreslå specifika texter till ett multilateralt ramverk för underlättande av investeringar. Detta betyder att den första förhandlingsomgången sannolikt kan starta i september-oktober 2019.

                  Förhandlingarna bör äga rum inom ramen för WTO och vara transparenta och stå öppna för alla WTO-medlemmar som vill ansluta sig. Vid dessa förhandlingar kan de deltagande medlemmarna lägga fram förhandlingsförslag på området underlättande av utländska direktinvesteringar, såväl i början som i en senare fas av förhandlingsprocessen i WTO.

                  Kommissionen bemyndigades av rådet inom ramen för utvecklingsagendan från Doha att inleda förhandlingar i WTO om bland annat handel och investeringar
                     2
                  . Med tanke på att utländska direktinvesteringar är ett viktigt instrument i den internationella handeln och att underlättande av investeringar bidrar till att främja gränsöverskridande investeringar genom att skapa ett stabilt och förutsägbart klimat för utländska direktinvesteringar världen över
                     3
                   faller de nya WTO-förhandlingarna om underlättande av investeringar inom ramen för det befintliga bemyndigandet i och med att de hör till området handel och investeringar
                     4
                  .  Det krävs därför inget nytt rådsbeslut om bemyndigande att inleda förhandlingar enligt artikel 218.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

                  Även om handel och investeringar inte är en ny fråga på WTO:s dagordning
                     5
                   är det ändå möjligt att förhandlingarna om underlättande av investeringar kan komma att omfatta nya inslag och vissa frågor där EU har särskilda prioriteringar. För att ramarna för förhandlingarna ska kunna avgränsas mer precist rekommenderar kommissionen således rådet att anta kompletterande förhandlingsdirektiv som är specifika för WTO-förhandlingarna om underlättande av investeringar.

                  Syftet med de föreslagna förhandlingsdirektiven är att se till att EU kan delta i förhandlingarna om alla delar rörande underlättande av investeringar som kan komma att föreslås av de deltagande WTO-medlemmarna under förhandlingarna, med full respekt för EU:s regelverk och EU:s politiska val i handels- och investeringsförhandlingar.

                  EU:s syfte med förhandlingarna att underlätta utländska direktinvesteringar för investerare och företag, inklusive mikroföretag och små och medelstora företag, och skapa nya möjligheter att främja en inkluderande tillväxt och hållbar utveckling. Ett multilateralt ramverk för underlättande av investeringar kan underlätta globala investeringar på samma sätt som WTO bidrar till att underlätta den globala handeln genom avtalet om förenklade handelsprocedurer. För att uppnå ett resultat av hög standard med deltagande av så många WTO-medlemmar som möjligt bör reglerna och åtagandena ge medlemmarna tillräcklig flexibilitet.

               •Förenlighet med befintliga bestämmelser inom området

                  De mål som beskrivs ovan är fullt förenliga med fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) som fastställer att EU bör ”främja integreringen av alla länder i världsekonomin, även genom gradvis avskaffande av restriktioner för internationell handel”
                     6
                  .

                  Vid Europeiska rådets möte den 28–29 juni 2018 bemyndigades kommissionen att fortsätta moderniseringen av WTO för att uppnå målen 1) att göra WTO mer relevant och anpassningsbart till en föränderlig värld, och 2) att göra WTO mer ändamålsenligt. Att modernisera WTO:s regleringsverksamhet, vilket är ett av huvudmålen för de planerade förhandlingarna om underlättande av investeringar, utgör den centrala pelaren i denna process.

                  Den 18 september 2018 lade kommissionen fram ett diskussionsunderlag
                     7
                   om moderniseringen av WTO. Vad gäller förstärkningen av WTO:s regleringsverksamhet har kommissionen bland annat understrukit att ”till följd av den gemensamma förklaring som överenskoms i Buenos Aires har arbetet på området [...] underlättande av investeringar redan inletts, men det behövs samtidigt ytterligare insatser för att åtgärda luckor i WTO:s regelbok och för att uppdatera denna.”

                  EU lägger regelbundet fram ambitiösa regler om transparens och inhemsk reglering inom både tjänstesektorn och andra sektorer inom ramen för sina frihandelsförhandlingar. De förhandlingsdirektiv som föreslås för förhandlingarna om underlättande av investeringar bör grunda sig på samma tillvägagångssätt som EU tillämpar i sina frihandelsavtal.

               •Förenlighet med unionens politik inom andra områden

                  De regler som EU kan komma att föreslå i WTO kommer att vara fullt förenliga med, och bygga på, relevant EU-lagstiftning på området den inre marknaden och återspegla EU:s förslag i bilaterala förhandlingar.

                  De föreslagna förhandlingsdirektiven bekräftar att alla regler eller åtaganden som EU enas om bör överensstämma med EU:s rättsliga ram (se punkt 5 i bilagan).

               2.RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN

               •Rättslig grund

                  Artikel 207.4 första stycket jämförd med artikel 218.3 och 218.4 i EUF-fördraget.

                  I de fall avtal om den gemensamma handelspolitiken ska förhandlas fram ska kommissionen enligt artikel 207 lägga fram rekommendationer för rådet. Sådana förhandlingar ska föras av kommissionen inom ramen för de direktiv som rådet får utfärda och i samråd med en särskild kommitté som utses av rådet för att biträda kommissionen i denna uppgift.

                  Enligt artikel 218.3 i EUF-fördraget ska kommissionen lägga fram rekommendationer för rådet. Rådet ges befogenhet att anta beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar, och i enlighet med artikel 218.4 i EUF-fördraget får rådet ge förhandlaren direktiv och utse en särskild kommitté med vilken samråd ska ske under förhandlingarna.

                  När det gäller WTO-förhandlingarna om underlättande av investeringar har rådet redan gett bemyndigande att inleda förhandlingar och utfärdat direktiv till kommissionen om handel och investeringar i WTO. Antagandet av kompletterande förhandlingsdirektiv är dock nödvändigt för att närmare definiera ramarna för dessa förhandlingar. Kommissionen rekommenderar därför rådet att anta ett beslut på grundval av artikel 207.4 första stycket jämförd med artikel 218.3 och 218.4 i EUF-fördraget.

               •Subsidiaritetsprincipen (för icke-exklusiv befogenhet)

                  Den gemensamma handelspolitiken är ett område där EU har exklusiv befogenhet enligt artikel 3 i EUF-fördraget. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig (artikel 5.3 i EU-fördraget).

               •Proportionalitetsprincipen

                  Kommissionens rekommendation är förenlig med proportionalitetsprincipen (artikel 5.4 i EU-fördraget).

               •Val av instrument

                  Beslut av Europeiska unionens råd om förhandlingsdirektiv för underlättande av investeringar i WTO för att komplettera de direktiv som utfärdats till kommissionen inom ramen för utvecklingsagendan från Doha.

               3.RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR

               •Efterhandsutvärderingar/kontroller av ändamålsenligheten med befintlig lagstiftning

                  Ej tillämpligt.

               •Samråd med berörda parter

                  Något offentligt samråd har inte genomförts, eftersom det sakmässiga innehållet i WTO-förhandlingarna ännu inte är kända.

                  Kommissionen samråder regelbundet med berörda parter, bland annat i expertgruppen för handelsavtal
                     8
                   och inom ramen för dialogen med det civila samhället
                     9
                  .

               •Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden

                  Ej tillämpligt.

               •Konsekvensbedömning

                  Av följande skäl har ingen konsekvensbedömning utförts: WTO:s förhandlingar om underlättande av investeringar grundar sig på rådets befintliga bemyndigande för kommissionen att föra WTO-förhandlingar (se avsnitt 1). Sakinnehållet i förhandlingarna utgör inte ett nytt politikområde utan är en fortsättning på mer omfattande WTO-förhandlingar, vilka nu snävas in till ett mer specifikt område som inte omfattar investeringsliberalisering och investeringsskydd.

                  På grundval av de delar som bör ingå i det multilaterala ramverket för underlättande av investeringar enligt vad som anges i checklistan finns det inget som tyder på att ratificeringen av ett avtal av detta slag skulle leda till några betydande konsekvenser för EU. Det rör sig snarare om en kodifiering av redan bruk som redan är väl etablerade inom EU. Konsekvenserna av de nya regler och åtaganden som förhandlingarna i WTO kan komma att leda till kommer sannolikt att bli större för vissa tredjeländer, särskilt utvecklingsländer och minst utvecklade länder. Dessa konsekvenser kan dock inte fastställas på förhand. Detta beror för det första på att de deltagande WTO-medlemmarna ännu inte har lagt fram några förhandlingsförslag, och för det andra på att det inte är känt vilka medlemmar som kommer att göra åtaganden när det gäller de nya WTO-reglerna och skyldigheterna, eller i så fall inom vilken tidsram.

                  När man har mer klarhet i vilka verkningarna eventuellt kan bli, dvs. när man vet mer om innehållet i det multilaterala ramverket och WTO-medlemmarnas åtaganden, kommer kommissionen att göra en ny bedömning av huruvida det behövs en mer ingående analys. Detta bör ske senast vid avslutandet av WTO-förhandlingarna.

                  För att kunna påverka resultatet av förhandlingarna kommer EU att delta aktivt och lägga fram förslag redan från och med det inledande skedet av förhandlingarna.

               •Lagstiftningens ändamålsenlighet och förenkling

                  Ej tillämpligt.

               •Grundläggande rättigheter

                  Detta initiativ respekterar till fullo Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

               4.BUDGETKONSEKVENSER

                  Initiativet har inga budgetkonsekvenser.

               5.ÖVRIGA INSLAG

               •Genomförandeplaner samt åtgärder för övervakning, utvärdering och rapportering

                  Ej tillämpligt.

               •Förklarande dokument (för direktiv)

                  Ej tillämpligt.

               •Ingående redogörelse för de specifika bestämmelserna i förslaget

                  Ej tillämpligt.

               Rekommendation till

               RÅDETS BESLUT

               om komplettering av förhandlingsdirektiven för utvecklingsagendan från Doha vad gäller förhandlingarna om ett multilateralt ramverk för underlättande av investeringar

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207.4 första stycket jämförd med artikel 218.3 och 218.4,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

               av följande skäl:

               1)Inom ramen för utvecklingsagendan från Doha bemyndigade rådet inledandet av förhandlingar inom ramen för Världshandelsorganisationen (WTO) och utfärdade förhandlingsdirektiv till kommissionen, bland annat om handel och investeringar.

               2)Vid Världshandelsorganisationens elfte ministerkonferens den 13 december 2017 antog 70 WTO-medlemmar en gemensam förklaring om underlättande av investeringar för att främja utveckling
                  10
                i vilken det anges att man bör inleda ”strukturerade diskussioner som syftar till att utveckla ett multilateralt ramverk för underlättande av investeringar”.

               3)Den nuvarande fasen i diskussionerna, vilken har till syfte att utveckla vilka delar som bör ingå i det multilaterala ramverket för underlättande av investeringar, kommer att avslutas i juli 2019 enligt den senaste tidsplanen
                  11
                och därefter följer sannolikt en första förhandlingsfas under hösten 2019.

               4)Antagandet av kompletterande förhandlingsdirektiv är nödvändigt för att närmare definiera unionens ståndpunkt i de planerade WTO-förhandlingarna om underlättande av investeringar.

               5)Enligt artikel 207.3 bör den handelspolitiska kommittén även i fortsättningen betecknas som den kommitté i samråd med vilken förhandlingarna ska föras.

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

               Artikel 1

               De förhandlingsdirektiv som utfärdats till kommissionen inom ramen för utvecklingsagendan från Doha kompletteras av de förhandlingsdirektiv för förhandlingar om ett multilateralt ramverk för underlättande av investeringar som återges i bilagan.

               Artikel 2

               Detta beslut riktar sig till kommissionen.

               Utfärdat i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        WT/MIN(17)/59 av den 13 december 2017.

                     (2)

                        Bemyndigandet för utvecklingsagendan från Doha utgörs av en uppsättning slutsatser från rådet från den 25 oktober 1999 till den 18 juli 2008.

                     (3)

                        I den senaste tidsplanen för de strukturerade diskussionerna om underlättande av investeringar för att främja utveckling (INF/IFD/W/3) av den 17 april 2019 på grundval av checklistan för frågor som tagits upp av medlemmarna fastställs det att underlättande av investeringar handlar om att skapa ett stabilt, transparent och förutsägbart klimat för utländska direktinvesteringar världen över. Den senaste versionen av checklistan för frågor som tagits upp av medlemmarna daterad den 9 november 2018 sändes till alla medlemmar i form av en bilaga till den informella skrivelsen om lägesbedömning och vägen framåt av den 27 november 2018.

                     (4)

                        Det hänvisas särskilt till rådets slutsatser av den 26 oktober 1999, den 8 december 1999, den 29 oktober 2001, den 21 november 2001, den 21 juli 2003 (där det uttryckligen anges att ministerförklaringarna från Singapore och Doha och tillhörande texter som antagits samt rådets tidigare slutsatser utgör grunden för unionens åtgärder i förhandlingarna om utvecklingsagendan från Doha), den 5 december 2003, den 6 oktober 2004, den 19 juli 2005, den 18 oktober 2005 (där det uttryckligen erinras om att rådets slutsatser från oktober 1999 till juli 2005 fortfarande är giltiga och att de tillsammans utgör kommissionens mandat för förhandlingarna om utvecklingsagendan från Doha), den 21 november 2005, den 12 juni 2006, den 10 mars 2008 och den 18 juli 2008.

                     (5)

                        WTO:s arbetsgrupp om förhållandet mellan handel och investeringar inrättades 1997.

                     (6)

                        Artikel 21.2 e i EU-fördraget.

                     (7)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/september/tradoc_157331.pdf

                     (8)

                  http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/expert-groups/

                     (9)

                  http://trade.ec.europa.eu/civilsoc/meetdetails.cfm?meet=11531

                     (10)

                        WT/MIN(17)/59.

                     (11)

                        INF/IFD/W/3.

    ---documentbreak---

               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 3.7.2019
            COM(2019) 314 final
            BILAGA
            till
            Rekommendation till rådets beslut
            om komplettering av förhandlingsdirektiven för utvecklingsagendan från Doha vad gäller förhandlingarna om ett multilateralt ramverk för underlättande av investeringar

               BILAGA

               1.REGLERNAS OCH ÅTAGANDENAS ART OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

               1.På grundval av rådets befintliga bemyndigande för förhandlingar i Världshandelsorganisationen (WTO) inom ramen för utvecklingsagendan från Doha, bör syftet med de multilaterala förhandlingarna om underlättande av investeringar vara att inrätta ett multilateralt ramverk med regler som syftar till att underlätta utländska direktinvesteringar världen över. Syftet är att skapa ett transparentare, effektivare och mer förutsägbart klimat som underlättar gränsöverskridande investeringar. Ett sådant ramverk ska vara inriktat på utländska direktinvesteringar, med undantag av kortfristiga kapitalrörelser, och syfta till att skapa de rätta förutsättningarna för att få internationella investeringar att främja en hållbar utveckling, samtidigt som man bevarar värdländernas möjlighet att reglera investerares verksamhet på sina respektive territorier.

               2.I enlighet med den gemensamma ministerförklaringen om underlättande av investeringar för att främja utveckling som antogs av 70-WTO-medlemmar vid WTO:s elfte ministerkonferens den 13 december 2017 ska förhandlingarna inte omfatta marknadstillträde, investeringsskydd och tvistlösning mellan investerare och stat.

               3.Förhandlingarna bör föras och slutföras med vederbörlig hänsyn till medlemmarnas rättigheter och skyldigheter enligt WTO, med iakttagande av principerna om transparens och delaktighet och med utgångspunkt i befintliga WTO-avtal.

               4.Förhandlingarna bör syfta till att komma fram till regler och åtaganden som håller en hög standard och omfattar så många WTO-medlemmar som möjligt. Förhandlingarna bör ta hänsyn till WTO:s medlemmars unika möjligheter och utmaningar när det gäller underlättande av investeringar. Därför bör reglerna och åtagandena ge tillräcklig flexibilitet.

               5.De regler och åtaganden som Europeiska unionen (EU) når en överenskommelse om bör ta hänsyn till skyldigheten att iaktta principen om icke-diskriminering i befintliga WTO-avtal, i den utsträckning som dessa är relevanta och tillämpliga med avseende på underlättande av investeringar.

               2.FÖRESLAGET INNEHÅLL I REGLERNA OCH ÅTAGANDENA

               6.Förhandlingarna ska leda till utvecklingen av ett nytt ramverk med regler i WTO som syftar till att underlätta utländska direktinvesteringar. Detta ramverk bör skapa ett transparentare, effektivare och mer förutsägbart klimat för internationella investeringar till gagn för EU-företag av alla storlekar, inklusive mikroföretag och små och medelstora företag, och bör även stärka utvecklingsländernas och de minst utvecklade ländernas kapacitet när det gäller att dra till sig utländska direktinvesteringar och därmed också dessa länders deltagande i de globala värdekedjorna.

               7.Förhandlingarna ska föras på ett öppet och inkluderande sätt. De kan således omfatta alla aspekter av underlättande av investeringar som föreslås av de deltagande medlemmarna. Med tanke på att underlättande av investeringar har en övergripande karaktär kan förhandlingarna omfatta följande områden:

               –Delar som syftar till att öka investeringsåtgärdernas transparens och förutsägbarhet, inbegripet de regler och villkor som är tillämpliga vid inledandet och driften av utländska direktinvesteringar (offentliggörande av och tillgång till åtgärder och information, anmälan till WTO och informationspunkter).

               –Delar som syftar till rationalisera och påskynda de administrativa processerna och kraven (administrativa förfaranden och dokumentationskrav, tidsfrister för administrativa förfaranden, behandling av ofullständiga ansökningar, avgifter, översyn av administrativa förfaranden, användning av e-förvaltning, mekanismer av typen gemensam kontaktpunkt/enda kontaktpunkt, mekanismer av typen kontaktpunkt/ombudsman, inbegripet kontakter med relevanta aktörer och förebyggande av tvister).

               –Delar som syftar till att förstärka det internationella samarbetet, informationsutbytet och utbytet av bästa praxis (internationellt samarbete mellan medlemmar, Internationellt samarbete på multilateral nivå via en WTO-kommitté för frågor rörande underlättande av investeringar).

               –Utvecklingsdimensionen (utmaningar för utvecklingsländer, utbyte av bästa praxis, Bestämmelser om särskild och differentierad behandling, tekniskt bistånd och kapacitetsuppbyggnad) och främjande av företagens sociala ansvar och hållbar utveckling.

               8.Europeiska unionen får också inleda förhandlingar om andra aspekter som är relevanta för underlättandet av utländska direktinvesteringar som föreslås av de deltagande medlemmarna, i enlighet med dessa direktiv.

               9.Alla regler eller åtaganden som Europeiska unionen kommer överens om bör vara förenliga med EU:s rättsliga ram.


               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 20.5.2020
            COM(2020) 528 final
            Rekommendation till
            RÅDETS REKOMMENDATION
            om Förenade kungarikets nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Förenade kungarikets konvergensprogram 2020

               Rekommendation till

               RÅDETS REKOMMENDATION

               om Förenade kungarikets nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Förenade kungarikets konvergensprogram 2020

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

               med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
                  1
               , särskilt artikel 9.2,

               med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser
                  2
               , särskilt artikel 6.1,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

               med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

               med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

               med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

               med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

               av följande skäl:

               (1)Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska planeringstermin för samordning av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Förenade kungariket inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

               (2)Efter Förenade kungarikets utträde ur unionen den 31 januari 2020 och utträdesavtalets ikraftträdande gäller för Förenade kungarikets del en övergångsperiod fram till den 31 december 2020. Genom ett enda beslut som unionen och Förenade kungariket fattar före den 1 juli 2020 i den gemensamma kommitté som föreskrivs i utträdesavtalet kan den perioden med ett eller två år. Under denna period fortsätter unionslagstiftningen – även den del som rör den europeiska planeringsterminen – att gälla för och i Förenade kungariket.

               (3)Landsrapporten 2020 för Förenade kungariket
                  3
                offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av hur väl Förenade kungariket hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019
                  4
               , med uppföljningen av tidigare års rekommendationer och med sina nationella Europa 2020-mål.

               (4)Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin är en allvarlig folkhälsokris för invånare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftigt minskad konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och deras inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar inom EU. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande
                  5
                om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen, omfattande alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

               (5)Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller vidtagit nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

               (6)Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten
                  6
               . Klausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i förordning (EG) nr 1467/97, underlättar samordningen av budgetpolitiken under en allvarlig konjunkturnedgång. I meddelandet framför kommissionen till rådet att man bedömer att det rådande läget med en allvarlig konjunkturnedgång till följd av covid-19-pandemin innebär att villkoren för att aktivera undantagsklausulen är uppfyllda. Den 23 mars 2020 godkände medlemsstaternas finansministrar kommissionens bedömning. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på rekommendation av kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Det ger medlemsstaterna möjlighet att avvika från de budgetkrav som normalt skulle gälla samtidigt som kommissionen och rådet kan vidta de nödvändiga politiska samordningsåtgärderna inom ramen för pakten.

               (7)Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa smittspridningen, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens och mildra de socioekonomiska konsekvenserna genom stödåtgärder till företag och hushåll samt för att säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att utforma de åtgärder som krävs för både en återgång till samhällen och ekonomier som fungerar normalt och till en hållbar tillväxt, där bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och man drar nytta av lärdomarna från krisen.

               (8)Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära situationer. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och en snabb och smidig återgång till fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare måste dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphöra så snart de inte längre behövs. Den nuvarande krisen har visat att det behövs krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården, bl.a. bättre inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. Det är centrala faktorer för arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner.

               (9)Pandemins socioekonomiska följder kommer sannolikt att bli ojämnt fördelade mellan regionerna i Förenade kungariket på grund av olika specialiseringar. Detta innebär en betydande risk för ytterligare ökade regionala skillnader inom Förenade kungariket. Den nuvarande situationen kräver riktade politiska åtgärder.

               (10)Den 30 april 2020 lade Förenade kungariket fram sitt nationella reformprogram för 2020 och den 7 maj 2020 sitt konvergensprogram för 2020. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

               (11)Förenade kungariket omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av reglerna för skuldkriteriet. Den 13 juli 2018 rekommenderade rådet Förenade kungariket att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna
                  7
                inte överstiger 1,6 % 2019–2020, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,6 % av BNP. Enligt kommissionens samlade bedömning finns det en risk för en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningen mot det medelfristiga budgetmålet 2019–2020 och sammanlagt för 2018–2019 och 2019–2020. Utfallsdata för 2019–2020 blir tillgängliga under hösten 2020.

               (12)I konvergensprogrammet för 2019–2020 beräknar regeringen att det totala saldot kommer att försämras från ett underskott på 2,2 % av BNP 2019–2020 till ett underskott på 2,5 % av BNP 2020–2021. Underskottet beräknas öka till 3,1 % av BNP 2021–2022 och sjunka till 2,4 % av BNP 2024–2025. Efter att ha minskat till uppskattningsvis 83,2 % av BNP 2019–2020 väntas den offentliga skuldkvoten enligt konvergensprogrammet för 2019–2020 minska till 82,9 % 2020–2021. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa budgetprognoser verkar dock inte längre realistiskt eftersom ingen hänsyn tas till covid-19-pandemins ekonomiska konsekvenser. I prognoserna i programmet beaktas inte heller de åtgärder som Förenade kungariket aviserat som svar på covid-19-pandemin. De makroekonomiska och offentligfinansiella utsikterna påverkas av den höga graden av osäkerhet till följd av covid-19-pandemin.

               (13)Som svar på covid-19-pandemin har Förenade kungariket antagit budgetåtgärder för att öka kapaciteten inom landets hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemins spridning och ge stöd till enskilda och branscher som har drabbats särskilt hårt. De här åtgärderna ingår inte i prognoserna i konvergensprogrammet, men de beaktas i kommissionens prognos. Budgetåtgärderna omfattar cirka 5,5 % av BNP och inbegriper stöd till anställda, egenföretagare och företag samt socialpolitiska åtgärder. Dessutom har Förenade kungariket aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt inverkan på budgeten, kommer att bidra till att stödja likviditeten för företag. De åtgärderna omfattar bland annat lånegarantier på cirka 16 % av BNP. Ett fullständigt genomförande av dessa åtgärder, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot en välgenomtänkt offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

               (14)Enligt kommissionens vårprognos 2020 beräknas Förenade kungarikets saldo i de offentliga finanserna med oförändrad politik uppgå till -10,7 % av BNP 2020–2021 och -6,2 % 2021–2022. Den offentliga skuldkvoten beräknas bli 102,5 % av BNP 2020–2021 och 100,2 % 2022. I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för konvergensprogrammet tas ingen hänsyn till covid-19-pandemins konsekvenser, varför prognoserna för skulder och underskott skiljer sig väsentligt från kommissionens beräkningar.

               (15)Den 20 maj 2020 gav kommissionen ut en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Förenade kungarikets planerade överträdelse av underskottströskeln på 3 % av BNP 2020–2021. Sammantaget visar analysen att underskottskriteriet i fördraget och förordning (EG) nr 1467/1997 inte är uppfyllt.

               (16)Den pågående covid-19-krisen har medfört ekonomiska och sociala utmaningar som inte förekommit under de senaste årtiondena. Arbetslösheten förväntas öka med nästan 3 procentenheter till 6,7 % under 2020 och minska något till 6 % under 2021, jämfört med 3,8 % under 2019. Den brittiska regeringen har vidtagit nödåtgärder för att mildra chockernas negativa effekter. Kostnaden för direkt finanspolitiskt stöd kommer att bero på efterfrågan, men kan bli cirka 110 miljarder brittiska pund (5,5 % av BNP), vartill kommer kreditgarantier för banklån på 330 miljarder pund (16 % av BNP). System med förkortad arbetstid har införts för att skydda sysselsättningen, och åtgärder till stöd för egenföretagare har också vidtagits. Täckningen och kraven på att komma i fråga för förskottsbetalningar från Universal Credit har tillfälligt förbättrats, och de grundläggande förmånerna inom Universal Credit har tillfälligt höjts i tolv månader. De lokala myndigheterna kommer också att få ytterligare engångsfinansiering för att stödja ekonomiskt utsatta personer och hushåll. Regeringen har vidare tillkännagett ett moratorium på tre månader för bolånebetalningar för bostadsägare i svårigheter på grund av coronaviruset.

               (17)För att stödja företagens ekonomiska situation har Bank of England sänkt räntan två gånger, totalt från 0,75 % till 0,1 %, minskat den brittiska kontracykliska kapitalbufferten till 0 % från den befintliga banan mot 2 % till december 2020, ökat sitt program för köp av obligationer till 645 miljarder brittiska pund och ökat sitt stöd till affärsbankernas utlåning till den reala ekonomin vid sidan av statliga lånegarantier. Regeringen erbjöd vissa branscher ett ettårigt uppskov med bolagsskatt, uppskov med momsbetalningar samt kontantbidrag till mindre företag. Likviditetsstöd har också gjorts tillgängligt i form av garantier och bidrag inom ramen för Coronavirus Business Interruption Loan Scheme för små och medelstora företag under en viss omsättningströskel, med hjälp av ett brett spektrum av företagsfinansieringsprodukter, såsom revolverande krediter och tidsbundna lån. Dessutom har ett allmänt system för likviditet till små och medelstora företag och även till större företag, som kan inbegripa investeringsstöd, gjorts tillgängligt för alla verksamhetssektorer. Vid utformningen och genomförandet av dessa åtgärder behöver banksektorns resiliens beaktas.

               (18)Covid-19-pandemin har avslöjat brister i hälso- och sjukvårdens beredskap och kapacitet i Förenade kungariket att reagera på sådana utbrott, särskilt när det gäller anläggningar, personal och förnödenheter. Detta har lett till att provisoriska fältsjukhus inrättats för covid-19-patienter i hela Förenade kungariket. Landets tillverkningsindustri uppmanades att ändra sina produktionslinjer för att snabbt tillverka ytterligare medicinsk utrustning, till exempel respiratorer, för att tillgodose den förväntade efterfrågan. Covid-19-krisen har ytterligare förstärkt den befintliga personalbristen inom vården. Att hantera liknande kriser i framtiden förutsätter investeringar i hälso- och sjukvårdssystemen i hela Förenade kungariket, däribland effektiva folkhälsoåtgärder med tillräckliga resurser. Dessa investeringar bör syfta till att tillhandahålla den utrustning, de anläggningar och den kvalificerade arbetskraft som krävs, och totalt sett kapaciteten att tillhandahålla alla förväntade reguljära hälso- och sjukvårdstjänster vid sidan av vård av patienter med covid-19 eller liknande smittsamma sjukdomar.

               (19)Dagens kris kommer sannolikt att få större konsekvenser för de mest sårbara, vilket förvärrar fattigdomen. Risken för fattigdom eller social utestängning ökade redan före krisen, trots rekordlåg arbetslöshet. Fattigdomen bland förvärvsarbetande och barnfattigdomen är också hög. Välfärdsnedskärningar och välfärdsreformer riskerar att undergräva det brittiska skatte- och bidragssystemets starka fattigdomsreducerande effekt. Det finns utrymme för att stärka stödet till de mest utsatta, däribland barn i fattigdom, särskilt med tanke på att krisen förväntas öka inkomstojämlikheten.

               (20)Att förbättra arbetsproduktiviteten är fortfarande en stor utmaning för Förenade kungariket. Produktionen per timme är betydligt lägre i Förenade kungariket än i de flesta andra utvecklade ekonomier, och är knappt högre än före finanskrisen. BNP-tillväxten har drivits på av sysselsättningstillväxten, men produktiviteten har i princip inte ökat alls på sistone. Trots en hög sysselsättning har den brittiska arbetsproduktiviteten i huvudsak legat kvar på samma nivå sedan början av 2018. Reallöneökningarna har också varit fortsatt långsamma. Många delar av Förenade kungariket är relativt fattiga med jämförelsevis låga investeringar i kompetens och infrastruktur. Begränsade karriärutsikter för människor i låglönearbeten inverkar negativt på både produktivitet och fattigdom. Dessa förhållanden ser ut att fortsätta och kan till och med förvärras av covid-19-krisen. Pandemin innebär också stora utmaningar för de brittiska utbildningssystemen, i synnerhet på grund av distansstudier och varierande tillgång till strukturerat lärande. Det finns därför utrymme att öka produktiviteten genom åtgärder mot övergripande problem som låga investeringar i utrustning, infrastruktur och forskning och utveckling och kompetensbrist, särskilt när det gäller grundläggande och teknisk kompetens. Förenade kungariket strävar efter att investera mer i forskning och innovation och förbättra användningen av befintlig teknik i hela ekonomin.

               (21)För att underlätta den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar, bland annat genom relevanta reformer. Förenade kungariket lider av ihållande bostadsbrist. Kapacitetsbegränsningar håller på att bli märkbara, medan bostadsbyggandet fortfarande ligger under vad som krävs för att möta den beräknade efterfrågan. Mängden av och läget för den mark som finns tillgänglig för nya bostäder begränsas av en sträng reglering av marknaden för mark, särskilt kring storstäderna. Byggnadssektorn är fortfarande av central betydelse för bostäderna och för att uppnå framtidens energi- och klimatmål, även om minskningen av den mängd energi som används för uppvärmning av bostäder kompliceras av bostadsbeståndets ålder och den långsamma ersättningen av det. Efter årtionden av offentliga underinvesteringar har regeringen börjat ta itu med infrastrukturunderskottet. Det har gjorts uppmuntrande framsteg när det gäller investeringar i förnybar energi och betydande utsläppsminskningar har uppnåtts inom energisektorn. Omställningen till klimatneutralitet står dock fortfarande inför utmaningar inom hela ekonomin. Förenade kungarikets väg-, järnvägs- och luftfartsnät är på väg att nå sitt kapacitetstak, och det bidrar till trängsel och luftföroreningar. Förenade kungariket har som mål att ligga i framkant när det gäller utsläppsfria fordon, men större delen av järnvägsnätet är ännu inte elektrifierat. Även om täckningen av helfibernät i Förenade kungariket fortfarande är blygsam, ökar nätkonkurrensen på helfibermarknaden i takt med att regeringen avsevärt ökar det offentliga stödet till utbyggnad av fibernät. Sådana investeringar i digital infrastruktur måste dock åtföljas av förbättrad digital kompetens, eftersom Förenade kungariket lider av strukturell brist på it-specialistkompetens.

               (22)Dessa rekommendationer är visserligen inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, men de landsspecifika rekommendationerna för 2019 som rådet antog den 9 juli 2019 innehöll reformer som krävs för att kunna åtgärda strukturella problem på medellång och lång sikt. Dessa rekommendationer förblir relevanta och kommer att fortsätta övervakas under den europeiska planeringsterminen fram till övergångsperiodens slut.

               (23)Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. Medlemsstaterna har utvärderat framstegen vad gäller genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling i sina nationella reformprogram för 2020. Genom att fullständigt genomföra rekommendationerna nedan kommer Förenade kungariket att bidra till framstegen mot målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för en konkurrenskraftig hållbar utveckling i unionen.

               (24)Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Förenade kungarikets ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport
                  8
               . Den har även bedömt konvergensprogrammet för 2020 och det nationella reformprogrammet för 2020 samt uppföljningen av de rekommendationer Förenade kungariket har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara programmens relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Förenade kungariket utan också huruvida unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

               (25)Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020 och dess yttrande
                  9
                återspeglas nedan, särskilt i rekommendation 1.

               HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Förenade kungariket att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

               1.I enlighet med den allmänna undantagsklausulen vidta alla nödvändiga åtgärder för att effektivt hantera pandemin samt stödja ekonomin och den därpå följande återhämtningen. Så snart som de ekonomiska förhållandena tillåter det bedriva en finanspolitik som syftar till att uppnå ansvarsfulla offentliga finanser på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, och samtidigt förbättra investeringarna. Stärka hälso- och sjukvårdssystemens motståndskraft.

               2.Se till att systemet för socialt skydd är tillräckligt omfattande och heltäckande för att ge stöd till alla och särskilt dem som drabbats hårdast av krisen.

               3.Främja innovation och stödja utvecklingen av humankapitalet. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att främja den ekonomiska återhämtningen. Styra investeringarna till den gröna och den digitala omställningen, i synnerhet bostäder, ren och effektiv produktion och användning av energi, hållbar transportinfrastruktur samt bredbandsnät med hög hastighet.

               Utfärdad i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        EUT L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 527 final.

                     (4)

                        EUT C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        De primära offentliga nettoutgifterna består av de totala offentliga utgifterna exklusive ränteutgifter, utgifter för unionsprogram som motsvaras fullt ut av inkomster från unionsmedel och icke-diskretionära förändringar i utgifterna för arbetslöshetsförmåner. Nationellt finansierade fasta bruttoinvesteringar är utjämnade över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller lagstadgade inkomstökningar är inräknade. Engångsåtgärder på såväl inkomst- som utgiftssidan är avräknade.

                     (8)

                        SWD(2020) 527 final.

                     (9)

                        Enligt artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.


               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 20.5.2020
            COM(2020) 517 final
            Rekommendation till
            RÅDETS REKOMMENDATION
            om Ungerns nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Ungerns konvergensprogram 2020

               Rekommendation till

               RÅDETS REKOMMENDATION

               om Ungerns nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Ungerns konvergensprogram 2020

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

               med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
                  1
               , särskilt artikel 9.2,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

               med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

               med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

               med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

               med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

               av följande skäl:

               (1)Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska planeringstermin för samordning av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Ungern inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

               (2)Landsrapporten 2020 för Ungern
                  2
                offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av hur väl Ungern hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019
                  3
               , med uppföljningen av tidigare års rekommendationer och med sina nationella Europa 2020-mål.

               (3)Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin är en allvarlig folkhälsokris för invånare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftigt minskad konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och deras inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar inom EU. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande
                  4
                om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen, omfattande alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

               (4)Många medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller vidtagit krisåtgärder. Alla krisåtgärder ska vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och förenliga med europeiska och internationella normer. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

               (5)Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten
                  5
               . Klausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i förordning (EG) nr 1467/97, underlättar samordningen av budgetpolitiken under en allvarlig konjunkturnedgång. I meddelandet framför kommissionen till rådet att man bedömer att det rådande läget med en allvarlig konjunkturnedgång till följd av covid-19-pandemin innebär att villkoren för att aktivera undantagsklausulen är uppfyllda. Den 23 mars 2020 godkände medlemsstaternas finansministrar kommissionens bedömning. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på rekommendation av kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen avbryter inte stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden. Den gör det möjligt för medlemsstaterna att avvika från de budgetkrav som normalt gäller, samtidigt som kommissionen och rådet kan vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

               (6)Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa smittspridningen, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens och mildra de socioekonomiska konsekvenserna genom stödåtgärder till företag och hushåll samt för att säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att utforma de åtgärder som krävs för både en återgång till samhällen och ekonomier som fungerar normalt och till en hållbar tillväxt, där bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och man drar nytta av lärdomarna från krisen.

               (7)Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära situationer. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och en snabb och smidig återgång till fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare måste dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphöra så snart de inte längre behövs. Den nuvarande krisen har visat på behovet av beredskapsplaner inom hälso- och sjukvårdssektorn, däribland särskilt förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av grundläggande varor. Det är centrala faktorer för arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner.

               (8)Unionens lagstiftare har redan ändrat de relevanta regelverken
                  6
                för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. De ändringarna kommer att öka flexibiliteten och förenkla och effektivisera förfarandena. För att minska pressen på kassaflödena kan medlemsstaterna också använda en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Ungern uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de hårdast drabbade invånarna och sektorerna.

               (9)Pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligen att vara ojämnt fördelade över regionerna på grund av olika specialiseringsmönster, särskilt i regioner som saknar viktiga tillgångar eller som tydligt förlitar sig på sektorer som är beroende av personlig direktkontakt med konsumenter. Detta medför en stor risk för att de territoriella ojämlikheterna inom Ungern ska öka och förvärra den redan konstaterade tendensen till ökade skillnader mellan städer och landsbygd. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

               (10)Den 5 maj 2020 lade Ungern fram sitt nationella reformprogram för 2020 och den 4 maj 2020 sitt konvergensprogram för samma år. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

               (11)Ungern omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet.

               (12)Den 14 juni 2019 rekommenderade rådet Ungern att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna
                  7
                inte överstiger 3,3 % 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på minst 1,0 % av BNP. Kommissionens övergripande bedömning bekräftar att det är en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningen mot det medelfristiga budgetmålet 2019 och sammantaget under 2018 och 2019. Mot bakgrund av aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen är ytterligare åtgärder enligt förfarandet vid betydande avvikelse dock inte motiverade för Ungern.

               (13)I sitt konvergensprogram för 2020 beräknar regeringen att underskottet i de offentliga finanserna försämras från 2,0 % av BNP 2019 till 3,8 % av BNP 2020. Underskottet förväntas minska till 2,7 % av BNP under 2021 för att gradvis nå 1,0 % av BNP senast 2024. Den offentliga skuldkvoten minskade till cirka 66,3 % av BNP under 2019 men förväntas enligt konvergensprogrammet 2020 öka till 72,6 % under 2020. De makroekonomiska och offentligfinansiella utsikterna påverkas av den höga graden av osäkerhet till följd av covid-19-pandemin. Det finns landsspecifika underliggande risker för budgetprognoserna, närmare bestämt risker kopplade till högre utgifter än beräknat (i linje med tidigare trender i fråga om stora utgifter i slutet av året), liksom eventuellt lägre inkomster än väntat eftersom prognosen verkar förlita sig på vissa oförutsedda inkomster.

               (14)Som en reaktion på covid-19-pandemin och som en del av en samordnad EU-strategi, har Ungern antagit budgetåtgärder för att öka kapaciteten i hälso- och sjukvårdssystemet, begränsa smittspridningen och hjälpa de hårdast drabbade invånarna och branscherna. I enlighet med 2020 års konvergensprogram uppgick dessa budgetåtgärder till 2,8 % av BNP 2020 och finansieras helt genom en omfördelning av utgifter inom ramen för budgeten, reserver och nya skatter. Detta omfattar åtgärder i syfte att stödja arbetsmarknaden, skattelättnader för företag och kostnader i samband med hälsokrisen. Ytterligare åtgärder till stöd för återhämtningen (1,4 % av BNP) och för arbetsmarknaden (0,4 % av BNP) har aviserats men har ännu inte specificerats. Ungern har dessutom aviserat åtgärder som, även om de inte påverkar budgeten direkt, kommer att bidra till att stödja likviditeten i företagen, och som enligt konvergensprogrammet för 2020 uppskattas till 1,5 % av BNP. Myndigheterna arbetar på ytterligare åtgärder till ett värde av 0,3 % av BNP. De åtgärderna omfattar kreditgarantiprogram och statligt garanterade lån. Den övergripande budgeteffekten av de finanspolitiska åtgärder som rapporteras i 2020 års konvergensprogram skiljer sig från den i kommissionens vårprognos 2020 eftersom kommissionen endast bedömde och beaktade de åtgärder som var tillräckligt specificerade. Sammantaget ligger de åtgärder som Ungern har vidtagit i linje med de riktlinjer som anges i kommissionens meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på covid-19-utbrottet. En fullständig bedömning och ett antagande av de aviserade åtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot en välgenomtänkt offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget så medger, kommer att bidra till att bevara den finanspolitiska hållbarheten på medellång sikt.

               (15)På grundval av kommissionens vårprognos 2020 och med oförändrad politik förväntas Ungerns saldo i de offentliga finanserna uppgå till -5,2 % av BNP 2020 och -4,0 % 2021. Den offentliga skuldkvoten beräknas uppgå till 75,0 % av BNP 2020.

               (16)Den 14 juni 2019 beslutade rådet i enlighet med artikel 121.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att en betydande avvikelse från det medelfristiga budgetmålet förelåg i Ungern 2018. Med anledning av den betydande avvikelse som konstaterats rekommenderade rådet den 14 juni 2019 Ungern att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna inte skulle överstiga 3,3 % under 2019 och 4,7 % under 2020, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 1,0 respektive 0,75 % av BNP. Den 5 december 2019 antog rådet beslut (EU) 2019/2172
                  8
                där det fastställdes att Ungern inte hade vidtagit ändamålsenliga åtgärder som svar på rådets rekommendation av den 14 juni 2019 och utfärdade en reviderad rekommendation. I rekommendationen av den 5 december 2019 uppmanade rådet Ungern att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen i primära offentliga nettoutgifter inte skulle överstiga 4,7 % under 2020, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,75 % av BNP 2020. På grundval av kommissionens samlade bedömning och mot bakgrund av aktiveringen av den allmänna den allmänna undantagsklausulen för 2020, som medger ett tillfälligt avsteg från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, anses Ungern ha vidtagit ändamålsenliga åtgärder som svar på rekommendationen av den 5 december 2019.

               (17)Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget eftersom Ungern förväntas överstiga underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar denna analys att underskottskriteriet enligt fördraget och i förordning (EG) nr 1467/1997 inte är uppfyllt.

               (18)Den 11 mars 2020 aviserade regeringen undantagstillstånd. Den 12 mars stängdes gränserna för resenärer, med undantag för återvändande medborgare och invånare i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet samt gränspendlare. Varutransit var fortfarande tillåtet. De 16 mars 2020 stängdes förskolor, skolor och universitet och distansundervisning på nätet inleddes. Den 17 mars 2020 tvingades icke-nödvändiga affärer stänga klockan 15.00 och restauranger fick endast vara öppna för avhämtning. Ett partiellt utegångsförbud infördes den 28 mars 2020, vilket innebar att människor endast fick lämna sin bostad om de hade vederbörligen giltiga skäl och om de höll avståndet till andra människor. Före utbrottet av covid-19 var den ungerska ekonomin på väg mot en gradvis avmattning efter flera år av enastående tillväxt. BNP i fasta priser steg med 4,9 % under 2019. Efter virusutbrottet infördes relativt snabbt åtgärder för att begränsa spridningen och antalet officiella fall har hittills varit begränsat. Den globala recessionen förväntas dock drabba exporten särskilt hårt på grund av de mycket konjunkturkänsliga industriernas dominerande ställning, exempelvis bilindustrin. Recessionen förväntas också drabba tjänster inom turism och transport, som påverkas starkt av reserestriktionerna. En stark recession förväntades starta i mars och sedan förväntas en gradvis ekonomisk återhämtning från och med andra hälften av året när åtgärderna för att begränsa spridningen successivt förväntas lätta. Arbetslösheten kan komma att stiga snabbt på grund av flexibiliteten på arbetsmarknaden. Det ekonomiska resultatet under 2020 kommer att bero på hur lång isoleringsperioden blir och på de ekonomisk-politiska åtgärderna. I Europeiska kommissionens vårprognos beräknas en minskning på 7 % av BNP i fasta priser under 2020, följt av en återhämtning på 6 % under 2021.

               (19)Regeringen har sedan mitten på mars i flera omgångar aviserat åtgärder för att mildra de sociala och ekonomiska konsekvenserna av covid-19-krisen. Centralbanken har antagit åtgärder för att tillhandahålla likviditet till finanssektorn. Andra likviditetshöjande åtgärder för hushåll och företag har vidtagits, bland annat (i) betalningsmoratorium till den 31 december 2020 för lån och finansiella leasingavtal för företag och hushåll, och (ii) ett tak för räntan på konsumentkrediter. Vid utformningen och genomförandet av dessa åtgärder bör banksektorns resiliens beaktas. Ytterligare åtgärder har vidtagits, främst inriktade på de sektorer som drabbats hårdast av krisen, som turism och tjänster. Det gäller bland annat tillfälliga skattesänkningar och skattebefrielser, investeringsbidrag, infrastrukturutveckling, subventionerade och garanterade lån samt kapitalprogram. För att rädda arbetstillfällen har regeringen infört två typer av system för korttidsarbete. Det allmänna systemet täcker upp till 70 % av lönebortfallet under 3 månader på vissa villkor och ett särskilt system inriktas på personal inom forskning och utveckling. Regeringen flyttade fram en tidigare planerad sänkning av socialförsäkringsavgifterna med ett kvartal och aviserade ett engångstillägg till lönen inom hälso- och sjukvårdssektorn. Även om dessa finanspolitiska åtgärder syftar till att stödja företag och rädda arbetstillfällen, är omfattningen och täckningen fortfarande begränsad jämfört med de flesta EU-medlemsstater. Dessutom planeras att de ska finansieras genom omfördelningar över budgetposter och nyligen höjda skatter, och de förväntas därmed få begränsad effekt ur ett makroekonomiskt stabiliseringsperspektiv.

               (20)Olika aspekter av hälsoresultaten är fortfarande sämre än i de flesta EU-länder, vilket bland annat återspeglar den höga förekomsten av riskfaktorer i befolkningen, och hälso- och sjukvårdens begränsade ändamålsenlighet. Den offentliga andelen av hälso- och sjukvårdsutgifterna i Ungern är betydligt lägre än EU-genomsnittet. Fler ungrare än EU-genomsnittet måste betala sjukvårdskostnaderna ur egen ficka och drivs i allt högre grad att vända sig till privata hälso- och sjukvårdstjänster. Detta förvärrar riskerna för ekonomiska svårigheter för de ungerska hushållen, vilket får återverkningar på den sociala rättvisan och hälsoresultaten. Ytterligare investeringar och omfattande reformer är nödvändiga om man ska kunna rationalisera resursanvändningen inom sjukvården, minska ojämlikheterna i tillgång och öka vårdkvaliteten. Den förebyggande vården och primärvården är underfinansierade och deras potential att förbättra kvaliteten, tillgången och kostnadseffektiviteten inom hälso- och sjukvården är fortfarande underutnyttjad. Även om myndigheterna har börjat arbeta för att lindra Ungerns betydande brist på hälso- och sjukvårdspersonal, hindras fortfarande tillgången till vård av regionala skillnader i fördelningen av hälso- och sjukvårdspersonalen. Det gäller särskilt i vissa områden och för vissa utsatta grupper, som marginaliserade romer, men också personer med funktionsnedsättning ställs in för särskilda hinder. Inför den efterfrågechock för hälso- och sjukvårdssystemen som covid-19-pandemin orsakade, krävs snabba åtgärder för att ta itu med dessa strukturella utmaningar och öka det ungerska sjukvårdssystemet resiliens.

               (21)De socioekonomiska konsekvenserna av utbrottet kan vara betydande och effekten av regeringsdekretet av den 18 mars 2020, som tillåter bilateralt avtalade avvikelser från arbetslagstiftningen, måste fortfarande bedömas. Enligt kommissionens prognos förväntas arbetslösheten öka till 7,0 % 2020 och återhämta sig till 6,1 % under 2021. En stor del av den ungerska ekonomin utgörs av sektorer som drabbats ytterst hårt av krisen. Det handlar om sektorer som sysselsätter låg- och medelutbildad arbetskraft med mycket flexibla anställningsavtal. Fram till början av 2020 fortsatte den totala sysselsättningsgraden att öka i ett läge med stark ekonomisk expansion, men det har inte gynnat alla grupper i lika hög grad. Skillnaden i sysselsättning mellan olika kompetensgrupper och mellan män och kvinnor är fortfarande stor i jämförelse med EU-genomsnitten, den senare delvis beroende på begränsad tillgång till barnomsorg av god kvalitet. Det offentliga sysselsättningsprogrammet är inte ändamålsenligt när det gäller att få deltagarna i arbete på den primära arbetsmarknaden och är fortfarande omfattande trots att det har skurits ned. Det finns utrymme för att stärka andra politikområden för att på ett ändamålsenligt sätt hjälpa arbetslösa eller personer som står utanför arbetsmarknaden att hitta arbete eller få tillgång till utbildning för att förbättra politikens målinriktning. Utbetalningsperioden på högst tre månader för arbetslöshetsersättning är den kortaste i EU och ligger, även under gynnsamma ekonomiska förhållanden, långt under den genomsnittliga tid som behövs för att hitta ett arbete. I linje med principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter ska program för socialt skydd och sociala åtgärder skydda dem som löper risk att förlora jobbet, men även egenföretagare och arbetslösa. System för korttidsarbete, där de anställda får inkomststöd från staten för de timmarna de inte arbetar, är ett bra sätt att skydda sysselsättningen. Under pandemin är korttidsarbete effektivast om administrationen är snabb och enkel och tillgången inte begränsas till vissa sektorer eller företagstyper.

               (22)Även om Ungerns övergripande situation vad gäller fattigdom hade förbättrats före krisen, kan situationen snabbt ändras under nedgången. Inkomstskillnaderna ökade under det senaste årtiondet, delvis på grund av förändringar i skatte- och bidragssystemen. Även före covid-19-utbrottet var såväl den allvarliga materiella fattigdomen som den materiella och sociala fattigdomen hög, särskilt bland hushåll med många barn och bland den romska befolkningen. Bristen på kommunala, subventionerande lägenheter och bristen på ekonomiskt stöd till hyresgäster hindrar rörligheten. Den garanterade minimiinkomsten har legat nominellt oförändrad sedan 2012 och är en av de lägsta i EU. Pandemin förväntas slå hårdast mot de sårbara grupper som saknar tillgång till vård och grundläggande tjänster och som bor i överbefolkade hushåll. När ekonomierna har återhämtat sig kommer det att behövas åtgärder som främjar deras aktivering och integrering på arbetsmarknaden. Redan före krisen låg utbildningsresultaten under EU-genomsnittet och påverkades starkt av elevernas socioekonomiska bakgrund. Andelen unga med högst grundskoleutbildning var hög, särskilt bland romska elever. Sårbara gruppers låga deltagande i kvalitetsutbildning utgör en försutten chans att bygga upp humankapital och social sammanhållning. Lärarlönerna är bland de lägsta i EU. Det låga antalet studenter som deltar i högre utbildning ligger inte i linje med den stora efterfrågan på högkvalificerade arbetstagare. Den oväntade övergången till distansutbildning kommer troligen att öka ojämlikheten ytterligare. Bevis från de årliga nationella kompetensproven tyder på att många elever är svåra att nå ut till med digital undervisning eftersom de saknar digitala verktyg. Studerande från mindre gynnade miljöer får en negativ upplevelse av distansundervisning även på grund av överbefolkade hushåll och låg utbildning hos föräldrarna. Nyligen genomförda och pågående investeringar i digitalisering av utbildningen har varit viktiga och måste fortsätta.

               (23)I samband med covid-19-krisen är det särskilt viktigt att se till att kritisk infrastruktur och den fria rörligheten för varor fungerar på hela den inre marknaden och att i samarbete med angränsande länder övervaka och säkerställa att leveranskedjorna fungerar korrekt. Ungern är en liten öppen ekonomi med intensiv gränsöverskridande transport av varor. Dessutom arbetar många ungrare utomlands och pendlar varje vecka. Ungern kan också behöva gränsarbetare för säsongsarbete i jordbruket. De reserestriktioner som finns just nu kan försena rörligheten för varor och arbetstagare men skulle kunna mildras om man säkerställer gröna körfält vid gränserna.

               (24)Bland tjänster är detaljhandeln en av de sektorer som påverkats mest på grund av de åtgärder som hindrade många företag från att fungera alls eller avsevärt begränsade deras verksamhet. Flexibel regeltillämpning skulle kunna bidra till återhämtningen i detaljhandeln efter covid-19-krisen. Ungern har högst antal reglerade yrken i EU. Professionella tjänster kommer att spela en viktig roll när det gäller att underlätta exit och återhämtning efter krisen. Det är därför ytterst viktigt att de som drabbats särskilt hårt av krisen, som små och medelstora företag och mikroföretag, däribland enskilda firmor, får smidig tillgång till och kan utöva sina yrken, genom att regelverken och tillhörande administrativa förfaranden rationaliseras. Likviditetsstöd till företag genom lån och garantier, med tyngdvikt på små och medelstora företag är av yttersta vikt, och mellanhänderna måste också fördela stödet snabbt och effektivt till företagen. Vid utformningen och genomförandet av dessa åtgärder bör banksektorns resiliens beaktas. Kassaflödet för små och medelstora företag kan också förbättras genom att anstånd beviljas med betalningen av skatt och socialbidrag och om offentliga myndigheters avtalsenliga betalningar påskyndas. Nybildade uppstartsföretag och expanderande företag kan behöva särskilt stöd, till exempel incitament för riskkapitalfonder att öka sina investeringar i dessa företag. Sådana stödåtgärder kan också bidra till att undvika panikförsäljning av strategiskt viktiga europeiska företag.

               (25)Forskning och innovation är en viktig drivkraft för långsiktig tillväxt och konkurrenskraft. Ungern rankas som en måttlig innovatör. Bristen på högkvalificerad arbetskraft är ett stort hinder för innovation. Utgifterna för forskning och utveckling ökar sakta och har i huvudsak drivits på av näringslivet, som får det största offentliga stödet i EU. Utgifterna för forskning och utveckling i den offentliga sektorn har dock minskat under det senaste årtiondet. Investeringar i innovativa små och medelstora företag samt ett stärkt samarbete mellan företag, forskning, den akademiska världen och den offentliga sektorn ökar landets forsknings- och innovationskapacitet, vilket har efterfrågats under covid-19-krisen. Investeringar i offentlig forskning och innovation och en stödjande forskningsmiljö är nödvändigt för återhämtningen.

               (26)För att underlätta den ekonomiska återhämtningen är det viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar, bland annat genom relevanta reformer. Enligt Ungerns nationella energi- och klimatplan krävs investeringar för att motverka klimatförändringarna och klara av energiomställningen. Tillsammans med investeringar i digitalisering och i den gröna omställningen kommer det att göra den ungerska ekonomin mer hållbar och motståndskraftig när landet väl har återhämtat sig från krisen. För närvarande är energieffektiviteten i bostadssektorn låg, viket också bidrar till luftföroreningar. De ständiga brotten mot luftkvalitetsnormerna får allvarliga konsekvenser för hälsa och miljö. De huvudsakliga källorna till luftföroreningar är förbränning av fast bränsle i bostäder samt utsläpp från jordbruk och transporter. Endast 1 % av den inhemska bruttoenergiförbrukningen täcks av förnybara energikällor och den mycket förorenande biomassan utgör omkring 10 %. Från att ha legat på en låg nivå har antalet solenergianläggningar ökat snabbt. I enlighet med sin nationella energi- och klimatplan och långsiktiga klimatneutralitet avser Ungern att förlita sig mer på förnybara energikällor, främst solenergi. I den nuvarande ekonomiska situationen kan energipolitiken generera grön tillväxt och kan bidra till den ekonomiska återhämtningen. Trafikstockningar var en växande utmaning fram till covid-19-utborttet och medförde negativa ekonomiska effekter och ökade utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar. Ökade möjligheter till distansarbete och attraktiva kollektivtrafiksystem skulle också bidra till att minska transporternas miljöpåverkan. Den cirkulära ekonomin befinner sig fortfarande i en inledningsfas, återvinningen av kommunalt avfall är underutvecklad och de ekonomiska instrumenten ger inte tillräckliga incitament. Deponering är fortfarande den vanligaste metoden för avfallshantering. Vattenkvaliteten och vattenförsörjningen utgör fortfarande problem. Den digitala kompetensen och användningen av digital teknik i företag och offentliga tjänster i Ungern ligger fortfarande under EU-genomsnittet. Satsningar bör också göras på invånarnas och företagens tillgång till effektiva digitala offentliga tjänster. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning för perioden 2021–2027 kan hjälpa Ungern att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de territorier som anges i bilaga D till landsrapporten
                  9
               . Ungern skulle då kunna utnyttja fonden på bästa sätt.

               (27)Som en reaktion på covid-19-pandemin förklarade regeringen den 11 mars 2020 undantagstillstånd i landet. Varaktigheten för detta är inte fastställd och regeringen har befogenhet att själva bestämma om det ska fortsätta eller avslutas. De konkreta åtgärder som regeringen har vidtagit gäller fram tills undantagstillståndet avslutas. Den 30 mars 2020 antog parlamentet en ny lag som gör det möjligt för regeringen att genom dekret åsidosätta lagar. De krisbefogenheter som beviljats tycks vara mer omfattande än dem som vidtagits i andra medlemsstater med tanke på den kombinerade effekten av brett definierade befogenheter och avsaknaden av en tydlig tidsgräns. Vissa krisåtgärder som vidtagits med dessa befogenheter väcker frågor om huruvida de är nödvändiga och proportionerliga och hur de påverkar företagens verksamhet och lagstiftningens stabilitet. Till de åtgärderna hör att tillåtelse att avvika från arbetslagstiftningen, utplacering av militära sambandsmän på strategiska företag och placering av ett börsnoterat företag under statlig övervakning. Som meddelades den 15 maj 2020 förväntar sig premiärminister Viktor Orbán att regeringen i slutet av månaden kommer att kunna ge tillbaka den särskilda befogenhet till parlamentet som regeringen tilldelades på grund av covid-19-pandemin. Det kommer också att vara avgörande att det rättsliga oberoendet stärks för att ge en ändamålsenlig översikt över de aktuella krisåtgärderna.

               (28)Arbetsmarknadens parter har under senare år i otillräcklig grad deltagit i politiska initiativ och genomförandet av dem, vilket har försvagat kvaliteten och förutsägbarheten i beslutsfattandet och ökat riskerna för politiska misstag. Samråd och konsekvensbedömningar har vid upprepade tillfällen förbisetts genom tillämpning av särskilda lagstiftningsförfaranden, så som enskilda medlemmars lagförslag eller brådskande förfaranden. Deltagandet av berörda parter har försvagats ytterligare under det nuvarande systemet med regeringsdekret, även mot bakgrund av det regeringsdekret av den 18 mars 2020 som tillåter bilaterala undantag från arbetslagstiftningen.

               (29)Avsaknaden av konkurrens är fortfarande ett stort problem, eftersom ökad konkurrens är en viktig lösning för att hantera krisen, stimulera småföretagssektorn och hjälpa ekonomin till en nystart. Trots de nya ändringarna av lagstiftningen och digitaliseringen av den offentliga upphandlingen, leder närmare hälften av alla offentliga anbud ändå bara till att ett enda bud lämnas. Det höga antalet upphandlingar med bara ett bud undergräver ändamålsenligheten i det offentliga upphandlingssystemet. En professionalisering av den offentliga upphandlingen skulle kunna bidra till att förbättra efterlevnaden av EU:s regler och möjliggöra strategisk upphandling. Kommissionens revisioner av offentlig upphandling som rör projekt som samfinansieras av EU och som genomförts på senare år har visat på systematiska brister och svagheter i kontrollen av den offentliga upphandlingen. Under 2019 ålade kommissionen Ungern at betala cirka 1 miljard euro i finansiella korrigeringar på grund av dessa brister.

               (30)Åtgärder mot aggressiv skatteplanering är en förutsättning för att skattesystemen ska bli effektivare och rättvisare. Skattebetalarnas aggressiva skatteplanering får spridningseffekter mellan medlemsstaterna och kräver att unionslagstiftningen kompletteras med samordnade nationella åtgärder. Ungern har vidtagit åtgärder mot aggressiv skatteplanering genom att genomföra tidigare överenskomna internationella och europeiska initiativ, men det faktum att ingen källskatt uppbärs för utgående inkomster till finansiella offshore-centrum skulle kunna utgöra ett sätt att få ut förtjänster från EU utan at betala sin skäliga andel av skatterna. Även om de utgående inkomsterna som royalties, räntor och utdelningar till offshore-finanscentrum var relativt små under 2013–2017, uppvisar Ungern volatila och relativt höga in- och utflöden av kapital genom specialföretag, vilket tyder på en potentiell sårbarhet för aggressiv skatteplanering.

               (31)I samband med covid-19-krisen är det särskilt viktigt att se till att kritisk infrastruktur och den fria rörligheten för varor fungerar på hela den inre marknaden och att i samarbete med angränsande länder övervaka och säkerställa att leveranskedjorna fungerar korrekt. Att lätta på de åtgärder som införts under covid-19-krisen, särskilt exportbegränsningarna av läkemedel och medicinsk utrustning, för att i första hand leverera dem i Ungern, skulle på ett samstämmigt sätt och i en anda av solidaritet bidra till att tillgodose medborgarnas behov i hela EU och förhindra risken för brister och avbrott i leveranskedjorna. I slutändan kommer det att bana väg för en framgångsrik EU-samordnad exit-strategi ut ur covid-19-krisen.

               (32)Dessa rekommendationer är visserligen inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, men de landsspecifika rekommendationerna för 2019 som rådet antog den 9 juli 2019 innehöll reformer som krävs för att kunna åtgärda strukturella problem på medellång och lång sikt. De rekommendationerna är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas nästa år, inom ramen för den europeiska planeringsterminens årliga cykel. Det gäller även rekommendationer rörande investeringsrelaterade ekonomiska strategier. De senare rekommendationerna bör beaktas vid finansieringen av sammanhållningspolitikens strategiska programplanering efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna vad gäller den rådande krisen.

               (33)Korruption, åtkomst till offentlig information och mediefrihet orsakade oro redan före krisen. Dessa områden är ännu mer utsatta för ytterligare försämring i det aktuella undantagstillståndet eftersom kontrollmekanismerna har försvagats. Utredningar och åtal verkar vara mindre ändamålsenliga i Ungern än i andra medlemsstater. Det saknas bestämda, systematiska åtgärder för att väcka åtal mot korruption på hög nivå. Ansvarsskyldighet för beslut om att avsluta utredningar är fortfarande ett problem, eftersom det inte finns några verkningsfulla rättsmedel mot åklagarmyndighetens beslut att inte väcka åtal för påstådd brottslig verksamhet. Begräsningar av tillgången till information utgör fortfarande ett hinder för att bekämpa korruption. Avskräckande metoder för att komma åt offentlig information kan hindra medborgare och icke-statliga organisationer från att utöva sina konstitutionella rättigheter.

               (34)Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. Medlemsstaterna har utvärderat framstegen vad gäller genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling i sina nationella reformprogram för 2020. Om Ungern kan säkerställa ett fullständigt genomförande av rekommendationerna nedan kommer landet att bidra till att uppfylla målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

               (35)Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Ungerns ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020 och det nationella reformprogrammet för 2020 samt uppföljningen av de rekommendationer Ungern har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara programmens relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Ungern utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

               (36)Mot bakgrund av den bedömningen har rådet granskat konvergensprogrammet för 2020 och dess yttrande
                  10
                återspeglas nedan, särskilt i rekommendation 1.

               HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Ungern att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

               1.I enlighet med den allmänna undantagsklausulen vidta alla nödvändiga åtgärder för att effektivt åtgärda pandemin samt stödja ekonomin och den därpå följande återhämtningen. Så snart som de ekonomiska förhållandena tillåter det bedriva en finanspolitik som syftar till att uppnå ansvarsfulla offentliga finanser på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, och samtidigt förbättra investeringarna. Ta itu med bristen på sjukvårdspersonal och säkerställa tillräcklig tillgång till viktiga läkemedel och infrastruktur för att öka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens. Förbättra tillgången till förebyggande vård och primärvård.

               2.Skydda sysselsättningen genom bättre system för korttidsarbete och ändamålsenliga aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder och förlänga perioden för arbetslöshetsersättning. Förbättra tillräckligheten för det sociala biståndet och säkerställa tillgång till grundläggande tjänster och utbildning av god kvalitet för alla.

               3.Säkerställa likviditetsstöd till små och medelstora företag. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att främja den ekonomiska återhämtningen. Styra investeringarna till den gröna och den digitala omställningen, särskilt ren och effektiv produktion och användning av energi, hållbara transporter, vattenförvaltning och avfallshantering, forskning och innovation samt digital infrastruktur i skolorna.

               4.Säkerställa att eventuella krisåtgärder är strikt proportionella, tidsbegränsade, i linje med europeiska och internationella normer och inte hindrande för näringsverksamhet och lagstiftningens stabilitet. Säkerställa ändamålsenligt deltagande av arbetsmarknadens parter och berörda parter i beslutsfattandeprocessen. Öka konkurrensen inom offentlig upphandling.

               5.Stärka skattesystemet mot risken för aggressiv skatteplanering.

               Utfärdad i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                  Ordförande

                     (1)

                        EUT L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 516 final.

                     (3)

                        EUT C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5), och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        De primära offentliga nettoutgifterna består av de totala offentliga utgifterna exklusive ränteutgifter, utgifter för unionsprogram som motsvaras fullt ut av inkomster från unionsmedel och icke-diskretionära förändringar i utgifterna för arbetslöshetsförmåner. Nationellt finansierade fasta bruttoinvesteringar är utjämnade över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller lagstadgade inkomstökningar är inräknade. Engångsåtgärder på såväl inkomst- som utgiftssidan är avräknade.

                     (8)

                        EUT L 329, 19.12.2019, s. 91.

                     (9)

                        SWD(2019) 1016 final

                     (10)

                        Enligt artikel 9.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.