               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 23.5.2022
            COM(2022) 616 final

            Rekommendation till
            RÅDETS REKOMMENDATION
            om Italiens nationella reformprogram 2022 med avgivande av rådets yttrande om Italiens stabilitetsprogram 2022
            {SWD(2022) 616 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Rekommendation till

               RÅDETS REKOMMENDATION

               om Italiens nationella reformprogram 2022 med avgivande av rådets yttrande om Italiens stabilitetsprogram 2022

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

               med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
                  1
               , särskilt artikel 5.2,

               med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser
                  2
               , särskilt artikel 6.1,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

               med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

               med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

               med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

               med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

               av följande skäl:

               (1)Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241
                  3
               , genom vilken faciliteten för återhämtning och resiliens inrättades, trädde i kraft den 19 februari 2021. Faciliteten för återhämtning och resiliens ger ekonomiskt stöd till genomförandet av reformer och investeringar och utgör en finanspolitisk impuls som finansieras av unionen. Den bidrar till den ekonomiska återhämtningen och till genomförandet av hållbara och tillväxtfrämjande reformer och investeringar, i synnerhet för att främja den gröna och den digitala omställningen, och stärker resiliensen och den potentiella tillväxten i medlemsstaternas ekonomier. Den bidrar också till hållbara offentliga finanser och ökar tillväxt och jobbskapande på medellång och lång sikt. Det högsta ekonomiska bidraget per medlemsstat inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens uppdaterades den [XX] juni 2022, i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) 2021/241.

               (2)Den 24 november 2021 antog kommissionen den årliga översikten över hållbar tillväxt, som inledde 2022 års europeiska planeringstermin. I översikten togs vederbörlig hänsyn till det gemensamma åtagandet på det sociala toppmötet i Porto i maj 2021 om att fortsätta genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 25 mars 2022 godkände Europeiska rådet prioriteringarna i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. Den 24 november 2021 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Italien var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning
                  4
               . Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet, som rådet antog den 5 april 2022, liksom förslaget till 2022 års gemensamma sysselsättningsrapport med en analys av genomförandet av riktlinjerna för sysselsättningspolitik och principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som rådet antog den 14 mars 2022.

               (3)Rysslands invasion av Ukraina, som följde tätt inpå den globala pandemin, har avsevärt förändrat den geopolitiska och ekonomiska situationen. Invasionens påverkan på medlemsstaternas ekonomier har märkts exempelvis genom högre priser på energi och livsmedel och svagare tillväxtutsikter. De ökande energipriserna slår särskilt hårt mot de mest utsatta hushållen som riskerar att drabbas av energifattigdom. EU märker också av en exceptionell tillströmning av människor på flykt från Ukraina. I detta sammanhang utlöstes den 4 mars 2022 direktivet om tillfälligt skydd
                  5
                för första gången. Det ger fördrivna människor från Ukraina rätten att lagligen stanna i EU och att få tillgång till skolgång och utbildning, arbete, hälso- och sjukvård, bostad och social välfärd.

               (4)Med hänsyn till den snabbt föränderliga ekonomiska och geopolitiska situationen återupptar den europeiska planeringsterminen den breda politiska samordningen vad gäller ekonomi och sysselsättning 2022, samtidigt som en utveckling sker i enlighet med genomförandekraven i faciliteten för återhämtning och resiliens, enligt vad som angavs i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. Genomförandet av de antagna återhämtnings- och resiliensplanerna är viktigt för att de politiska prioriteringarna inom ramen för den europeiska planeringsterminen ska ge resultat, eftersom planerna behandlar alla eller en betydande del av de relevanta landsspecifika rekommendationer som utfärdades i 2019 och 2020 års planeringsterminer. De landsspecifika rekommendationerna från 2019 och 2020 är dessutom lika relevanta för återhämtnings- och resiliensplaner som granskats, uppdaterats eller ändrats i enlighet med artiklarna 14, 18 och 21 i förordning (EU) 2021/241, förutom eventuella landsspecifika rekommendationer som utfärdats fram till den dag då den ändrade planen lämnades in.

               (5)Den allmänna undantagsklausulen är aktiverad sedan mars 2020
                  6
               . I sitt meddelande av den 3 mars 2021
                  7
                förde kommissionen även fram sin ståndpunkt att beslutet om huruvida den allmänna undantagsklausulen ska inaktiveras eller fortsätta att gälla bör fattas efter en samlad bedömning av läget i ekonomin och att det viktigaste kvantitativa kriteriet bör vara nivån på den ekonomiska aktiviteten i EU eller euroområdet jämfört med förkrisnivåerna (slutet av 2019). Ökad osäkerhet och stora nedåtrisker i de ekonomiska utsikterna på grund av kriget i Europa, liksom exceptionella höjningar av energipriserna och fortsatta störningar i leveranskedjorna, motiverar en förlängning av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten under hela 2023.

               (6)I enlighet med riktlinjen i rådets yttrande av den 18 juni 2021 om stabilitetsprogrammet 2021 mäts den finanspolitiska inriktningen för närvarande bäst som en förändring i de primära utgifterna (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan), exklusive covid-19-relaterade tillfälliga åtgärder, men inbegripet utgifter som finansieras med icke återbetalningspliktigt stöd (bidrag) från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-medel, i förhållande till den potentiella tillväxten på medellång sikt
                  8
               . För att bedöma om den nationella finanspolitiken är försiktig och dess sammansättning gynnsam för en hållbar återhämtning som är förenlig med den gröna och den digitala omställningen granskas, förutom den övergripande finanspolitiska inriktningen, även utvecklingen i nationellt finansierade
                  9
                primära löpande utgifter (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan och exklusive covid-19-relaterade tillfälliga åtgärder) och investeringar.

               (7)Den 2 mars 2022 antog kommissionen ett meddelande med en allmän vägledning för finanspolitiken 2023 som syftade till att stödja förberedelserna av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram och på så sätt stärka den politiska samordningen
                  10
               . På grundval av de makroekonomiska utsikterna i vinterprognosen 2022 anser kommissionen att det bör ske en övergång från en stödjande aggregerad finanspolitisk inriktning 2020–2022 till en i stort sett neutral aggregerad finanspolitisk inriktning 2023, även om det måste finnas en beredskap att agera om den ekonomiska situationen förändras. Kommissionen meddelade att de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 även i fortsättningen bör se olika ut för olika medlemsstater och ta hänsyn till eventuella spridningseffekter över gränserna. Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att återspegla denna vägledning i sina stabilitets- och konvergensprogram. Kommissionen åtog sig att noga följa den ekonomiska utvecklingen och anpassa sin vägledning efter behov, senast i planeringsterminens vårpaket i slutet av maj 2022.

               (8)När det gäller den finanspolitiska vägledningen av den 2 mars 2022 beaktas i de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 de försämrade ekonomiska utsikterna, den ökade osäkerheten och ytterligare nedåtrisker samt den högre inflationen jämfört med vinterprognosen. Mot bakgrund av dessa överväganden bör de finanspolitiska insatserna vara inriktade på att öka de offentliga investeringarna i den gröna och den digitala omställningen och energitryggheten och hålla uppe köpkraften i de mest sårbara hushållen för att mildra effekterna av de ökande energipriserna och bidra till att begränsa inflationstrycket till följd av andrahandseffekter genom riktade och tillfälliga åtgärder. Finanspolitiken måste förbli flexibel, kunna anpassas till snabbt förändrade förhållanden och se olika ut i olika länder, beroende på ländernas finanspolitiska och ekonomiska situation, inbegripet när det gäller hur utsatt ett land är för krisen och tillströmningen av fördrivna personer från Ukraina.

               (9)Den 30 april 2021 lämnade Italien in sin nationella återhämtnings- och resiliensplan till kommissionen i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) 2021/241. Kommissionen har med stöd av artikel 19 i förordning (EU) 2021/241 bedömt återhämtnings- och resiliensplanens relevans, ändamålsenlighet, effektivitet och enhetlighet i enlighet med bedömningsriktlinjerna i bilaga V till den förordningen. Den 13 juli 2021 antog rådet sitt beslut om godkännande av bedömningen av Italiens återhämtnings- och resiliensplan
                  11
               . Delutbetalningarna bör verkställas på villkor att kommissionen fattar ett beslut i enlighet med artikel 24.5 i förordning (EU) 2021/241 om att Italien på ett tillfredsställande sätt har uppnått de relevanta delmål och mål som angetts i rådets genomförandebeslut. För att delmålen och målen ska anses ha uppnåtts på ett tillfredsställande sätt får delmål och mål som tidigare uppnåtts inte ha upphävts.

               (10)Den 27 april 2022 lämnade Italien in sitt nationella reformprogram för 2022 och den 27 april 2022 sitt stabilitetsprogram för 2022, i enlighet med den tidsfrist som fastställs i artikel 4 i förordning (EG) No 1466/97. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. I enlighet med artikel 27 i förordning (EU) 2021/241 ska Italiens halvårsvisa rapporter om framstegen avseende målen i återhämtnings- och resiliensplanen också återspeglas i 2022 års nationella reformprogram.

               (11)Den 23 maj 2022 offentliggjorde kommissionen 2022 års landsrapport för Italien
                  12
               . Den innehöll en bedömning av hur väl Italiens hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog 2019, 2020 och 2021 och en utvärdering av Italiens genomförande av återhämtnings- och resiliensplanen, med utgångspunkt i resultattavlan för återhämtning och resiliens. Utifrån denna analys konstaterades i landsrapporten brister i fråga om de utmaningar som inte eller endast delvis hade åtgärdats genom återhämtnings- och resiliensplanen, och även nya och framväxande utmaningar, inbegripet dem som uppstått till följd av Rysslands invasion av Ukraina. I landsrapporten behandlades också Italiens framsteg avseende genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och med att nå EU:s överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsbekämpning, och även framstegen med att nå FN:s mål för hållbar utveckling.

               (12)Kommissionen har gjort en fördjupad granskning av Italien i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 och offentliggjorde sina resultat den 23 maj 2022
                  13
               . Kommissionen drog slutsatsen att Italien har alltför stora makroekonomiska obalanser. I synnerhet har Italien kvar sårbarheter som gäller hög offentlig skuldsättning och svag produktivitetstillväxt mot bakgrund av en bräcklig arbetsmarknad och några svagheter inom den finansiella sektorn.

               (13)Den 23 maj 2022 lade kommissionen fram en rapport enligt artikel 126.3 i EUF-fördraget. I rapporten diskuteras Italiens budgetläge utifrån det faktum att landets offentliga underskott 2021 överskred fördragets referensvärde på 3 % av BNP, medan den offentliga skuldkvoten överskred fördragets referensvärde på 60 % och inte respekterade riktmärket för skuldminskning. Rapporten slog fast att underskotts- och skuldkriterierna inte var uppfyllda. I linje med meddelandet av den 2 mars 2022 konstaterade kommissionen, vid sin bedömning av alla relevanta faktorer, att efterlevnaden av riktmärket för skuldminskning skulle medföra en alltför krävande tidigarelagd finanspolitisk insats som riskerar att äventyra tillväxten. Kommissionen anser därför att det med hänsyn till de rådande exceptionella ekonomiska omständigheterna inte är berättigat att kräva efterlevnad av riktmärket för skuldminskning. Såsom redan tidigare meddelats föreslog kommissionen att inga nya förfaranden vid alltför stora underskott skulle inledas under våren 2022, och kommissionen kommer att på nytt utvärdera om det är ändamålsenligt att föreslå att förfaranden vid alltför stora underskott inleds under hösten 2022.

               (14)Den 20 juli 2020 rekommenderade rådet Italien att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen, för att effektivt hantera pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Rådet rekommenderade också Italien att när de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som har validerats av Eurostat sjönk Italiens underskott i de offentliga finanserna från 9,6 % av BNP 2020 till 7,2 % under 2021. Italiens finanspolitiska åtgärder stödde den ekonomiska återhämtningen under 2021, med tillfälliga krisåtgärder som uppgick till från 3,5 % av BNP (en minskning från 4,4 % 2020). De åtgärder som Italien vidtog 2021 har legat i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var till största del tillfälliga eller kompenserades av uppvägande åtgärder. Samtidigt var vissa av de diskretionära åtgärder som regeringen antog under perioden från 2020 till 2021 inte tillfälliga eller kompenserades av uppvägande åtgärder och bestod i framför allt av en minskning av lagstadgade sociala avgifter i fattigare regioner, en förlängning av skatteavdraget för inkomst av tjänst och införandet av ett familjebidrag. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat var den offentliga skulden 150,8 % av BNP 2021.

               (15)Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna i stabilitetsprogrammet 2022 är optimistiskt för 2022 och realistiskt därefter. Enligt regeringen kommer BNP i fasta priser att öka med 3,1 % 2022 och 2,4 % 2023. I jämförelse spår kommissionens vårprognos 2022 en lägre real BNP-tillväxt på 2,4 % 2022 och 1,9 % 2023, främst på grund av mer försiktiga prognoser för den inhemska efterfrågan. Enligt sitt stabilitetsprogram 2022 väntar sig regeringen att det samlade underskottet ska sjunka till 5,6 % av BNP 2022 och till 3,9 % av BNP 2023
                  14
               . Minskningen under 2022 speglar främst tillväxten i den ekonomiska aktiviteten och avvecklingen av flertalet nödåtgärder. Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten att sjunka till 147,0 % 2022 och ytterligare till 145,2 % av BNP 2023. Utifrån de politiska åtgärder som var kända vid prognosens brytdatum räknar kommissionens vårprognos 2022 med ett offentligt underskott 2022 och 2023 på 5,5 % respektive 4,3 % av BNP. Jämfört med stabilitetsprogrammet 2022 är underskottet i kommissionens prognos nästan det samma för 2022 men högre för 2023, främst till följd av lägre ekonomisk tillväxt. Samtidigt omfattar kommissionens vårprognos 2022 inte de ytterligare stödåtgärder för 2022 som aviserades i programmet, eftersom de uppgifterna inte var tillgängliga före brytdatumet. Enligt kommissionens vårprognos 2022 väntas en högre offentlig skuldkvot på 147,9 % 2022 och 146,8 % 2023. Skillnaden beror på det högre underskottet och den lägre ekonomiska tillväxten.

               Utifrån kommissionens vårprognos 2022 beräknas den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt (10-årigt genomsnitt) att uppgå till 0,4 %. Denna beräkning omfattar dock inte effekterna av de reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka Italiens potentiella tillväxt.

               (16)Under 2022 har regeringen fasat ut de flesta av de åtgärder som vidtogs som svar på covid-19-krisen, och de tillfälliga krisstödåtgärderna väntas minska från 3,5 % av BNP 2021 till 1,1 % 2022. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas av de åtgärder som antagits för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de stigande energipriserna, som i kommissionens vårprognos 2022 uppskattas till 0,5 % av BNP 2022 och som avvecklade 2023
                  15
               . De åtgärderna består huvudsakligen av sociala transfereringar till fattigare hushåll, sänkningar av indirekta skatter på energiförbrukning och subventioner till energibolag. De har angetts vara tillfälliga. Om energipriserna ännu är höga 2023 kan vissa av åtgärderna fortsätta. Vissa av dessa åtgärder är inte riktade, främst de övergripande sänkningarna av de indirekta skatterna på energiförbrukning (moms och fasta avgifter). Det offentliga underskottet påverkas också av kostnaderna för att ge tillfälligt skydd till fördrivna personer från Ukraina, som enligt kommissionens vårprognos 2022 väntas uppgå till 0,1 % av BNP under 2022 och 2023
                  16
               .

               (17)Den 18 juni 2021 rekommenderade rådet att Italien
                  17
                under 2022 skulle utnyttja faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar som kan stötta återhämtningen, men samtidigt bedriva en försiktig finanspolitik. Landets skulle dessutom upprätthålla de nationellt finansierade investeringarna. Rådet rekommenderade också Italien att begränsa ökningstakten i nationellt finansierade löpande utgifter. Italiens rekommenderades även att så snart de ekonomiska förhållandena medger det bedriva en finanspolitik som på medellång sikt syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning och säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet och samtidigt öka investeringarna för att främja tillväxtpotentialen.

               (18)På basis av kommissionens vårprognos 2022 och inbegripet informationen i Italiens stabilitetsprogram 2022 väntas den finanspolitiska inriktningen under 2022 vara stödjande och uppgå till 2,7 % av BNP
                  18
               . Italien planerar att fortsatt stödja återhämtningen genom att använda faciliteten för återhämtning och resiliens till att finansiera ytterligare investeringar, i enlighet med rådets rekommendation. Det positiva bidraget till den ekonomiska aktiviteten från utgifter som finanserias med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-medel väntas öka med 0,9 % av BNP jämfört med 2021. Nationellt finansierade investeringar beräknas ge ett expansivt bidrag till den finanspolitiska inriktningen på 0,3 procentenheter 2022
                  19
               . Därmed planerar Italien att upprätthålla sina nationellt finansierade investeringar i enlighet med rådets rekommendation. Ökningen av nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2022 väntas ge ett expansivt bidrag på 1,3 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. I detta betydande expansiva bidrag ingår de extra effekterna av åtgärderna för att hantera de ekonomiska och sociala konsekvenserna av de stigande energipriserna (0,2 % av BNP)
                  20
                och kostnaderna för att ge tillfälligt skydd för fördrivna personer från Ukraina (0,1 % av BNP). Ökningen i löpande utgifter speglar också högre utgifter för ersättningar till anställda i den offentliga sektorn, på grund av förnyelsen av offentliga avtal för perioden 2019–2021, där en stor del (som uppgår till ¼ % av BNP) kommer att redovisas under 2022, medan ytterligare resurser också har budgeterats för hälso- och sjukvårdssektorn (0,1 % av BNP). På intäktssidan prognosticeras också sänkningen av inkomstskatten för privatpersoner och den regionala produktionsskatten (0,4 % av BNP) att bidra till den expansiva finanspolitiska inriktningen. På basis av kommissionens nuvarande beräkningar gör Italien därför inte tillräckligt för att begränsa ökningen av de nationellt finansierade nettoutgifterna under 2022.

               (19)Under 2023 väntas den finanspolitiska inriktningen enligt kommissionens vårprognos 2022 nå -1,2 % av BNP vid ett antagande om oförändrad politik
                  21
               . Italien väntas fortsätta att använda bidrag från faciliteten för hämtning och resiliens under 2023 för att finansiera ytterligare investeringar till stöd för återhämtningen. Det positiva bidraget till den ekonomiska aktiviteten från utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-medel beräknas öka med 0,7 procentenheter av BNP jämfört med 2022. Nationellt finansierade investeringar beräknas ge ett expansivt bidrag till den finanspolitiska inriktningen på 0,2 procentenheter 2023
                  22
               . Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2023 ge ett på det hela taget neutralt bidrag på -0,2 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Det omfattar effekterna av att fasa ut åtgärderna för att hantera de stigande energipriserna (0,5 % av BNP). Samtidigt väntas också ökade sociala transfereringar (0,4 % av BNP), på grund av indexeringen till följd av fjolårets inflationstakt, och ytterligare resurser som budgeterats för hälso- och sjukvårdssektorn (0,1 % av BNP), och som inte kompletteras av uppvägande åtgärder, att bidra till ökningen av de löpande nettoutgifterna. Därför är det överlag neutrala bidraget till nationellt finansierade löpande utgifter beroende av att åtgärderna för att hantera konsekvenserna av de stigande energipriserna fasas ut såsom för närvarande planeras.

               (20)Enligt stabilitetsprogrammet 2022 väntas underskottet i de offentliga finanserna gradvis sjunka till 3,3 % av BNP 2024 och till 2,8 % av BNP 2025. Därför planeras det offentliga underskottet att hamna under 3 % av BNP 2025. Dessa prognoser förutsätter en minskning av de totala utgifterna med cirka 3 procentenheter av BNP och en minskning av de totala intäkterna med cirka 2 procentenheter av BNP mellan 2023 och 2025. Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten att sjunka fram till 2025, mer specifikt till 143,4 % 2024 och till 141,4 % 2025. Utifrån kommissionen analys förefaller riskerna för skuldhållbarheten vara höga på medellång sikt.

               (21)I enlighet med artikel 19.3 b och kriterium 2.2 i bilaga V till förordning (EU) 2021/241 ska återhämtnings- och resiliensplanen omfatta ett stort antal ömsesidigt förstärkande reformer och investeringar som ska vara genomförda senast 2026. De åtgärdar alla eller en betydande del av de ekonomiska och sociala utmaningar som beskrivs i de landsspecifika rekommendationerna till Italien från rådet i den europeiska planeringsterminen 2019 och 2020, förutom alla landsspecifika rekommendationer som hade utfärdats fram till den dag då planen antogs. Ett effektivt och snabbt genomförande av planen har i synnerhet potential att skapa varaktiga strukturförändringar och därför en bestående effekt på ekonomin och samhället i Italien. En lång rad reformer på viktiga politiska områden väntas undanröja långvariga hinder för den ekonomiska tillväxten. Planen innehåller framför allt reformer som syftar till att främja strukturomvandlingar av hur den offentliga förvaltningen och rättsväsendet fungerar och till att förbättra det övergripande näringslivsklimatet. Planerade reformer och investeringar i utbildning, kompetensutveckling och forskningssektorn har potential att långsiktigt stärka humankapitalet och forskningskapaciteten. De planerade reformerna och investeringarna på arbetsmarknaden ska förbättra sysselsättningsmöjligheterna, särskilt för unga och kvinnor, och har potential att öka arbetskraftsutbudet, ge lika tillgång till färdigheter och i förlängningen stödja den ekonomiska tillväxten. Reformer inom sektorer som transporter och vattenförvaltning väntas att strukturellt effektivisera ekonomin, bland annat genom en mer systematisk användning av konkurrensutsatta förfaranden för att tilldela tjänstekontrakt.

               (22)Genomförandet av Italiens återhämtnings- och resiliensplanen väntas bidra till ytterligare framsteg avseende den gröna och den digitala omställningen. Åtgärder som stöder klimatmålen i Italien står för 37,5 % av planens totala tilldelning, medan åtgärder som stöder de digitala målen står för 25 % av planens totala tilldelning. Det fullständiga genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen, i enlighet med relevanta delmål och mål kommer att bidra till att Italien snabbt kan återhämta sig från konsekvenserna av covid-19-krisen och kommer att fortsätta att stärka landets resiliens. Det systematiska deltagandet av arbetsmarknadens parter och andra relevanta berörda parter är fortfarande viktigt för att genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen ska lyckas, liksom annan ekonomisk politik och sysselsättningspolitik utanför planen, och för att säkerställa att fler känner ett egenansvar för den övergripande politiska agendan.

               (23)Italien lämnade in sina sammanhållningspolitiska programdokument den 17 januari 2021 för partnerskapsöverenskommelsen
                  23
                och har lämnat in sina första program till Europeiska kommissionen. I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 ska Italien beakta de relevanta landsspecifika rekommendationerna i programplaneringen av de sammanhållningspolitiska fonderna 2021–2027. Detta är en förutsättning för att förbättra ändamålsenligheten och maximera mervärdet av det ekonomiska stöd som ska erhållas från de sammanhållningspolitiska fonderna, samtidigt som samordning, komplementaritet och enhetlighet mellan dessa fonder och andra unionsinstrument och fonder främjas. För att faciliteten för återhämtning och resiliens och de sammanhållningspolitiska programmen ska kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt krävs också att investeringshinder avlägsnas till stöd för den gröna och den digitala omställningen och en balanserad territoriell utveckling.

               (24)Förutom de ekonomiska och sociala utmaningar som åtgärdas genom återhämtnings- och resiliensplanen står Italien inför flera andra utmaningar som är relaterade till skattesystemet. Politiska åtgärder för att effektivisera skattesystemet kan bidra till att korrigera långvariga makroekonomiska obalanser. På medellång och lång sikt skulle ett mer tillväxtvänligt och effektivt skattesystem bidra till att minska den höga offentliga skuldsättningen, bidra till produktivitetstillväxt och stödja nya jobb, särskilt för kvinnor.

               (25)Italiens skattetryck på arbete är högt och profilen på den effektiva marginalskatten på egen inkomst kännetecknas av en skarpa övergångar. I slutet av 2021 hade Italien vidtagit åtgärder för att ta itu med de här utmaningarna, särskilt genom att införa ett allmänt barnbidrag och sänka den personliga inkomstskatten. Dessa åtgärder väntas öka arbetskraftsutbudet måttligt, särskilt bland kvinnorna. Skattekilen på arbete är fortfarande hög för alla inkomstnivåer jämfört med andra medlemsstater. Samtidigt är andra inkomstkällor, som är mindre skadliga för tillväxten, underutnyttjade, vilket ger utrymme för att ytterligare sänka skattetrycket på arbete på ett budgetneutralt sätt. Taxeringsvärdena, som används för att beräkna fastighetsskatten, är till övervägande del inaktuella. Skatteutgifternas antal och omfattning, däribland momsen, är omfattande, och det bör vidtas åtgärder för att rationalisera dem. Trots de relativt stora intäkterna från energiskatter i Italien främjar deras utformning inte tillräckligt övergången till renare teknik, på grund av utbredda användningen av miljöskadliga subventioner. Dessa olika faktorer omfattas av lagen som möjliggör en skattereform, som lades fram av regeringen i slutet av 2021, och som efter sitt antagande skulle behöva genomföras genom lagdekret.

               (26)Inom ramen för det mandat som EU:s stats- och regeringschefer gav i Versaillesförklaringen syftar REPowerEU till att så snart som möjligt fasa ut Europeiska unionens beroende av import av fossila bränslen från Ryssland. I detta syfte har de flesta lämpliga projekt, investeringar och reformer på nationell och regional nivå och på EU-nivå fastställts i dialog med medlemsstaterna. Målet med dessa åtgärder är att minska det totala beroendet av fossila bränslen och flytta importen av fossilt bränsle från Ryssland.

               (27)Italien är mycket beroende av sin energiimport från Ryssland, i synnerhet för gas, då 43 % av gasen importeras från Ryssland (precis under EU-genomsnittet på 44 %) och gasen utgör 42 % i energimixen. När det gäller råolja är det ryska beroendet mindre, med 11 %, vilket är lägre än EU-genomsnittet på 26 % (oljan utgör 32 % i Italiens energimix)
                  24
               . Trots att Italien inte står inför några stora problem när det gäller försörjningen av naturgas på kort sikt på grund av landets stora lagringskapacitet och rörledningsförbindelser med Nordafrika och Azerbajdzjan kan Rysslands invasion av Ukraina skapa problem på medellång och lång sikt. Italien har utrymme att göra något åt flaskhalsarna och öka sin energiöverföringskapacitet både inom landet och med sina grannländer. Det rekommenderas att nya investeringar i gasinfrastruktur och gasnät om möjligt ska vara framtidssäkrade så att de är hållbara på lång sikt och i framtiden kan ställas om till hållbara bränslen. Italien arbetar för närvarande med att diversifiera sin energimix genom att öka andelen förnybar energi, främst tack vare sol, vind, vätgas och hållbar biometan. Men med tanke på de potentiella utmaningarna med anledning av det aktuella geopolitiska läget finns det ändå utrymme för att påskynda och öka utbyggnaden av förnybara energikällor enligt den nationella energi- och klimatplanen. Italien har utrymme för att fortsätta att vidta åtgärder för att underlätta godkännandet av projekt om förnybar energi. Dessutom är kanske inte Italiens mål för energieffektivitet tillräckligt för att ta itu dessa utmaningar eller klara av att nå målen i 55 %-paketet. Strategin om energieffektivitet för byggbranschen bygger till största del på tillfälliga åtgärder och bör kompletteras av en strategi på medellång och lång sikt, bland annat kraftfullare energieffektivitetsåtgärder i företagen, särskilt i industrin. Dessutom måste utfasningen av fossila bränslen i transportsektorn gå fortare, bland annat genom att påskynda utbyggnaden av laddstationer för elfordon, och tidigarelägga viktiga järnvägs-, cykel- och kollektivtrafikprojekt. Ökade ambitioner för att minska utsläppen av växthusgaser, öka förnybar energi och stärka energieffektiviteten kommer att krävas för att Italien ska ligga i linje med 55 %-paketets mål.

               (28)Att snabba på omställningen till klimatneutralitet och fasa ut fossila bränslen kommer att orsaka betydande omstruktureringskostnader i flera sektorer, men Italien kan använda sig av mekanismen för en rättvis omställning inom sammanhållningspolitiken för att mildra de samhällsekonomiska effekterna av omställningen i de hårdast drabbade regionerna. Dessutom kan Italien använda Europeiska socialfonden+ för att öka sysselsättningsmöjligheterna och stärka den sociala sammanhållningen.

               (29)Mot bakgrund av kommissionens bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2022, och dess yttrande
                  25
                återspeglas i rekommendation 1 nedan.

               (30)Med hänsyn till de nära inbördes kopplingarna mellan ekonomierna i medlemsstaterna i euroområdet och deras kollektiva bidrag till Ekonomiska och monetära unionens funktion, rekommenderade rådet att euroområdets medlemsstater vidtar åtgärder, inbegripet genom sina återhämtnings- och resiliensplaner, för att genomföra rekommendationen om euroområdets ekonomiska politik. För Italien återspeglas detta särskilt i rekommendationerna 1 och 2 nedan.

               (31)Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2022 och stabilitetsprogrammet för 2022. Dess rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 1 och 2. Rekommendationerna 1 och 2 bidrar också till genomförandet av rekommendationen om euroområdet, särskilt den första, andra och fjärde rekommendationen om euroområdet. Finanspolitiken som avses i rekommendation 1 bidrar bland annat till att åtgärda obalanser kopplade till hög offentlig skuldsättning. Politiska åtgärder som avses i rekommendation 2 bidrar bland annat till att korrigera åtgärder kopplade till hög offentlig skuldsättning och svag produktivitetsutveckling mot bakgrund av svagheter på arbetsmarknaden och i banksektorn.

               HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Italien att 2022 och 2023 vidta följande åtgärder:

               1.Under 2023 säkerställa en försiktig finanspolitik, särskilt genom att begränsa tillväxten i de nationellt finansierade löpande utgifterna så att den ligger under den potentiella produktionsväxten på medellång sikt, med beaktande av fortsatt tillfälligt och riktat stöd till de hushåll och företag som är mest sårbara för energiprisökningarna och till människor som flyr från Ukraina. Vara redo att anpassa de löpande utgifterna efter den föränderliga situationen. Öka de offentliga investeringarna i den gröna och den digitala omställningen och för energitrygghet, bland annat med hjälp av faciliteten för återhämtning och resiliens, REPowerEU och andra EU-medel. För perioden efter 2023 driva en finanspolitik som syftar till att nå en sund offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en trovärdig och gradvis skuldminskning och finanspolitisk hållbarhet på medellång sikt genom gradvis konsolidering, investeringar och reformer. För att ytterligare sänka skatterna på arbete och effektivisera systemet, anta och på lämpligt sätt genomföra den lag som möjliggör skattereformen, särskilt genom att se över den effektiva marginalskatten, anpassa taxeringsvärdena till aktuella marknadsvärden, rationalisera och sänka skatteutgifterna, också för moms, och miljöskadliga subventioner, samtidigt som rättvisa säkerställs, och genom att minska skattelagens komplexitet.

               2.Fortsätta genomförandet av sin återhämtnings- och resiliensplan, i enlighet med de delmål och mål som angavs i rådets genomförandebeslut av den 13 juli 2021. Snabbt avsluta förhandlingarna med kommissionen om de sammanhållningspolitiska programdokumenten för 2021–2027 i syfte att påbörja genomförandet av dem.

               3.Minska beroendet av fossila bränslen och diversifiera energiimporten. Åtgärda flaskhalsar för att öka kapaciteten för inhemsk gasöverföring, bygga elsammanlänkningar, påskynda utbyggnaden av ytterligare kapacitet för förnybar energi och anta åtgärder för att öka energieffektiviteten och främja hållbar mobilitet.

               Utfärdad i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

                     (4)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

                     (5)

                        Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 av den 4 mars 2022 om fastställande av att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina i den mening som avses i artikel 5 i direktiv 2001/55/EG, med följden att tillfälligt skydd införs (EUT L 71, 4.3.2022, s. 1).

                     (6)

                        Meddelande från kommissionen till rådet om aktivering av den allmänna undantagsklausulen
                     i stabilitets- och tillväxtpakten, COM(2020) 123 final, 20.3.2020.

                     (7)

                        Meddelande från kommissionen till rådet: Ett år efter utbrottet av covid-19: finanspolitiska insatser, COM(2021) 105 final, 3.3.2021.

                     (8)

                        Beräkningarna av den finanspolitiska inriktningen och dess delar i denna rekommendation är kommissionens uppskattningar baserade på de antaganden som ligger till grund för kommissionens vårprognos 2022. Kommissionens beräkningar av den potentiella tillväxten på medellång sikt inkluderar inte den positiva effekten av reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka den potentiella tillväxten.

                     (9)

                        Som inte finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens eller andra EU-medel.

                     (10)

                        Meddelande från kommissionen till rådet: Finanspolitisk vägledning för 2023, COM(2022) 85 final, 2.3.2022.

                     (11)

                        Rådets genomförandebeslut av den 13 juli 2021 om godkännande av bedömningen av Italiens återhämtnings- och resiliensplan (ST 10160/21, ST 10160/21 ADD 1 REV 2).

                     (12)

                        SWD(2022) 616 final.

                     (13)

                        SWD(2022) 635 final.

                     (14)

                        Beräkningarna i det här skälet bygger på de detaljerade budgetprognoser som Italien skickade tillsammans med stabilitetsprogrammet 2022. Med undantag för de övergripande siffrorna för underskottet i de offentliga finanserna och den offentliga skulden beaktar de prognoser som Italien överlämnat inte det finanspolitiska paket som aviserades i maj 2022. Paketet, som antogs den 2 maj 2022, omfattar ytterligare stödåtgärder för 2022 och mer resurser till nationellt finansierade investeringsprojekt både under 2022 och kommande år.

                     (15)

                        Siffrorna motsvarar de årliga budgetkostnaderna för de åtgärder som vidtagits sedan hösten 2021, inbegripet löpande inkomster och utgifter samt, i förekommande fall, åtgärder för kapitalutgifter.

                     (16)

                        Det totala antalet personer som fördrivits från Ukraina till EU väntas gradvis öka till 6 miljoner före slutet av 2022, och den geografiska spridningen av dem beräknas på basis av den diaspora som redan finns, den relativa befolkningen i den mottagande medlemsstaten och den aktuella spridningen av fördrivna personer från Ukraina inom EU i mars 2022. För budgetkostnaderna per person grundar sig beräkningarna på kommissionens gemensamma forskningscentrums mikrosimuleringsmodell Euromod som beaktar både kontantförmåner som personer kan få och naturaförmåner, som utbildning och hälso- och sjukvård.

                     (17)

                        Rådets rekommendation av den 18 juni 2021 med avgivande av rådets yttrande om Italiens stabilitetsprogram 2021 (EUT C 304, 29.7.2021, s. 53).

                     (18)

                        Om indikatorn ligger på minus (plus) innebär detta att överskottet (underskottet) i de primära utgifterna är högre än den medelsiktiga ekonomiska tillväxten, vilket signalerar att finanspolitiken är expansiv (kontraktiv).

                     (19)

                        Övriga nationellt finansierade kapitalutgifter beräknas ge ett expansivt bidrag på 0,3 procentenheter av BNP. Detta förklaras av statliga investeringsbidrag, som också finansieras med lån från faciliteten för återhämtning och resiliens samt ytterligare avsättningar för statliga garantier till små och medelstora företag.

                     (20)

                        Under 2021 hade redan åtgärder för att hantera de ekonomiska och sociala konsekvenserna av de stigande energipriserna vidtagits i Italien och uppgick till 0,3 % av BNP. Åtgärderna bestod av sänkningar av fasta avgifter och momssatserna på el- och naturgasräkningarna och en ökning av den sociala bonusen för el- och naturgasräkningarna.

                     (21)

                        Om indikatorn ligger på minus (plus) innebär detta att överskottet (underskottet) i de primära utgifterna är högre än den medelsiktiga ekonomiska tillväxten, vilket signalerar att finanspolitiken är expansiv (kontraktiv).

                     (22)

                        Övriga nationellt finansierade kapitalutgifter beräknas ge ett neutralt bidrag på 0,0 procentenheter av BNP.

                     (23)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik EUT L 231, 30.6.2021, s. 159.

                     (24)

                        Eurostat (2020), andelen rysk import av den totala importen av naturgas och råolja. När det gäller genomsnittet för EU-27 baseras den totala importen på import från länder utanför EU-27. För Italien omfattar den total importen handel inom EU. Råolja omfattar inte raffinerade oljeprodukter.

                     (25)

                        Enligt artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.


               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 23.5.2022
            COM(2022) 614 final

            Rekommendation till
            RÅDETS REKOMMENDATION
            om Ungerns nationella reformprogram 2022 med avgivande av rådets yttrande om Ungerns konvergensprogram 2022
            {SWD(2022) 614 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Rekommendation till

               RÅDETS REKOMMENDATION

               om Ungerns nationella reformprogram 2022 med avgivande av rådets yttrande om Ungerns konvergensprogram 2022

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

               med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
                  1
               , särskilt artikel 9.2,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

               med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

               med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

               med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

               med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

               av följande skäl:

               (1)Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241
                  2
               , genom vilken faciliteten för återhämtning och resiliens inrättades, trädde i kraft den 19 februari 2021. Faciliteten för återhämtning och resiliens ger ekonomiskt stöd till genomförandet av reformer och investeringar och utgör en finanspolitisk impuls som finansieras av unionen. Den bidrar till den ekonomiska återhämtningen och till genomförandet av hållbara och tillväxtfrämjande reformer och investeringar, i synnerhet för att främja den gröna och den digitala omställningen, och stärker resiliensen och den potentiella tillväxten i medlemsstaternas ekonomier. Den bidrar också till hållbara offentliga finanser och ökar tillväxt och jobbskapande på medellång och lång sikt. Det högsta ekonomiska bidraget per medlemsstat inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens uppdaterades den [XX] juni 2022, i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) 2021/241.

               (2)Den 24 november 2021 antog kommissionen den årliga översikten över hållbar tillväxt, som inledde 2022 års europeiska planeringstermin. I översikten togs vederbörlig hänsyn till det gemensamma åtagandet på det sociala toppmötet i Porto i maj 2021 om att fortsätta genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 25 mars 2022 godkände Europeiska rådet prioriteringarna i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. Den 24 november 2021 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Ungern inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning
                  3
               . Samma dag antog kommissionen också förslaget till 2022 års gemensamma sysselsättningsrapport med en analys av genomförandet av riktlinjerna för sysselsättningspolitik och principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som rådet antog den 14 mars 2022.

               (3)Rysslands invasion av Ukraina, som följde tätt inpå den globala pandemin, har avsevärt förändrat den geopolitiska och ekonomiska situationen. Invasionens påverkan på medlemsstaternas ekonomier har märkts exempelvis genom högre priser på energi och livsmedel och svagare tillväxtutsikter. De ökande energipriserna slår särskilt hårt mot de mest utsatta hushållen som redan lever i eller riskerar att drabbas av energifattigdom. EU märker också av en exceptionell ström av människor på flykt från Ukraina. I detta sammanhang utlöstes den 4 mars 2022 direktivet om tillfälligt skydd
                  4
                för första gången. Det ger fördrivna människor från Ukraina rätten att lagligen stanna i EU och att få tillgång till skolgång och utbildning, arbete, hälso- och sjukvård, bostad och social välfärd. Exceptionella stödåtgärder har tillgängliggjorts för Ungern inom ramen för initiativet Sammanhållningsinsatser för flyktingar i Europa (Care) och den extra förfinansieringen inom programmet React-EU (återhämtningsstöd för sammanhållning och till Europas regioner) i syfte att snabbt kunna ta emot och integrera människor som flytt från Ukraina.

               (4)Med hänsyn till den snabbt föränderliga ekonomiska och geopolitiska situationen återupptar den europeiska planeringsterminen den breda politiska samordningen vad gäller ekonomi och sysselsättning 2022, samtidigt som en utveckling sker i enlighet med genomförandekraven i faciliteten för återhämtning och resiliens, enligt vad som angavs i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. Genomförandet av de antagna återhämtnings- och resiliensplanerna är viktigt för att de politiska prioriteringarna inom ramen för den europeiska planeringsterminen ska ge resultat, eftersom planerna behandlar alla eller en betydande del av de relevanta landsspecifika rekommendationer som utfärdades i 2019 och 2020 års planeringsterminer. De landsspecifika rekommendationerna från 2019 och 2020 är dessutom lika relevanta för återhämtnings- och resiliensplaner som granskats, uppdaterats eller ändrats i enlighet med artiklarna 14, 18 och 21 i förordning (EU) 2021/241, förutom eventuella landsspecifika rekommendationer som utfärdats fram till den dag då den ändrade planen lämnades in.

               (5)Den allmänna undantagsklausulen är aktiverad sedan mars 2020
                  5
               . I sitt meddelande av den 3 mars 2021
                  6
                förde kommissionen även fram sin ståndpunkt att beslutet om huruvida den allmänna undantagsklausulen ska avaktiveras eller fortsätta att gälla bör fattas efter en samlad bedömning av läget i ekonomin och att det viktigaste kvantitativa kriteriet bör vara nivån på den ekonomiska aktiviteten i EU eller euroområdet jämfört med förkrisnivåerna (slutet av 2019). Ökad osäkerhet och stora nedåtrisker i de ekonomiska utsikterna på grund av kriget i Europa, liksom exceptionella höjningar av energipriserna och fortsatta störningar i leveranskedjorna, motiverar en förlängning av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten under hela 2023.

               (6)I enlighet med riktlinjen i rådets yttrande av den 18 juni 2021 om konvergensprogrammet 2021 mäts den finanspolitiska inriktningen för närvarande bäst som en förändring i de primära utgifterna (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan), exklusive covid-19-relaterade tillfälliga åtgärder, men inbegripet utgifter som finansieras med icke återbetalningspliktigt stöd (bidrag) från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, i förhållande till den potentiella tillväxten på medellång sikt
                  7
               . För att bedöma om den nationella finanspolitiken är försiktig och dess sammansättning gynnsam för en hållbar återhämtning som är förenlig med den gröna och den digitala omställningen granskas, förutom den övergripande finanspolitiska inriktningen, även utvecklingen i nationellt finansierade
                  8
                primära löpande utgifter (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan och exklusive tillfälliga nödåtgärder i samband med covid-19-krisen) och investeringar.

               (7)Den 2 mars 2022 antog kommissionen ett meddelande med en allmän vägledning för finanspolitiken 2023 som syftade till att stödja förberedelserna av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram och på så sätt stärka den politiska samordningen
                  9
               . På grundval av de makroekonomiska utsikterna i vinterprognosen 2022 anser kommissionen att det bör ske en övergång från en stödjande aggregerad finanspolitisk inriktning 2020–2022 till en i stort sett neutral aggregerad finanspolitisk inriktning 2023, även om det måste finnas en beredskap att agera om den ekonomiska situationen förändras. Kommissionen meddelade att de finanspolitiska rekommendationerna 2023 även i fortsättningen bör se olika ut för olika medlemsstater och ta hänsyn till eventuella spridningseffekter över gränserna. Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att låta vägledningen återspeglas i sina stabilitets- och konvergensprogram. Kommissionen åtog sig att noga följa den ekonomiska utvecklingen och anpassa sin vägledning efter behov, senast i planeringsterminens vårpaket i slutet av maj 2022.

               (8)När det gäller den finanspolitiska vägledningen av den 2 mars 2022 beaktas i de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 de försämrade ekonomiska utsikterna, den ökade osäkerheten och ytterligare nedåtrisker samt den högre inflationen jämfört med vinterprognosen. Mot bakgrund av dessa överväganden bör de finanspolitiska insatserna vara inriktade på att öka de offentliga investeringarna i den gröna och den digitala omställningen och en tryggad energiförsörjning och hålla uppe köpkraften i de mest utsatta hushållen för att mildra effekterna av de ökade energipriserna och bidra till att begränsa inflationstrycket till följd av andrahandseffekter genom riktade och tillfälliga åtgärder. Finanspolitiken måste förbli flexibel så att den kan anpassas efter de snabbt föränderliga omständigheterna, och anpassas till länderna efter deras finanspolitiska och ekonomiska situation, även vad gäller deras utsatthet för krisen och tillströmningen av fördrivna människor från Ukraina.

               (9)Den 29 april 2022 lade Ungern fram sitt nationella reformprogram för 2022 och sitt konvergensprogram för 2022. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

               (10)Den 23 maj 2022 offentliggjorde kommissionen 2022 års landsrapport för Ungern
                  10
               . Den innehöll en bedömning av hur väl Ungern hade lyckats med de relevanta landsspecifika rekommendationer som rådet antog 2019, 2020 och 2021. I landsrapporten behandlades också Ungerns framsteg avseende genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och med att uppnå EU:s överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsbekämpning, och även framstegen med att nå FN:s mål för hållbar utveckling.

               (11)Den 29 april 2022 lämnade Ungern in sitt konvergensprogram 2022, enligt den tidsfrist som fastställs i artikel 4 i förordning (EG) nr 1466/97.

               (12)Den 23 maj 2022 lade kommissionen fram en rapport enligt artikel 126.3 i EUF-fördraget. Denna rapport behandlade Ungerns budgetläge utifrån det faktum att dess offentliga underskott 2021 överskred fördragets referensvärde på 3 % av BNP, samtidigt som den offentliga skulden överskred fördragets referensvärde på 60 % av BNP och inte respekterade riktmärket för skuldminskning. I rapporten drogs slutsatsen att underskotts- och skuldkriterierna inte var uppfyllda. I enlighet med sitt meddelande av den 2 mars 2022 övervägde kommissionen, vid sin bedömning av alla relevanta faktorer, om efterlevnaden av riktmärket för skuldminskning skulle medföra en alltför krävande tidigarelagd finanspolitisk insats som riskerar att äventyra tillväxten. Kommissionen anser därför att det med hänsyn till de rådande exceptionella ekonomiska omständigheterna inte är berättigat att kräva efterlevnad av riktmärket för skuldminskning. Som aviserats föreslog kommissionen inte att nya förfaranden vid alltför stora underskott skulle inledas under våren 2022 och kommer att ompröva möjligheten att inleda förfaranden vid alltför stora underskott under hösten 2022.

               (13)Den 20 juli 2020 rekommenderade rådet Ungern att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen, för att effektivt hantera pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Rådet rekommenderade även Ungern att så snart de ekonomiska förhållandena medger det driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat minskade Ungerns offentliga underskott 2021 från 7,8 % av BNP 2020 till 6,8 % 2021. Ungerns finanspolitiska insatser stödde den ekonomiska återhämtningen under 2021, medan de tillfälliga krisstödåtgärderna minskade från 4,0 % av BNP 2020 till 0,8 % 2021. De åtgärder som vidtogs av Ungern 2021 var i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var mestadels tillfälliga eller kompenseras genom uppvägande åtgärder. Samtidigt var vissa av de diskretionära åtgärder som regeringen vidtog under perioden 2020–2021 inte tillfälliga eller motsvarades av kompensationsåtgärder, och bestod främst av en sänkning av arbetsgivarnas socialförsäkringsavgifter, avskaffande av utbildningsavgiften, befrielse från inkomstskatt för anställda under 25 år, återinförande av 13:e månadspensionen och en höjning av läkarlönerna. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat uppgick den offentliga bruttoskulden 2021 till 76,8 % av BNP.

               (14)Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna i konvergensprogrammet 2022 är gynnsamt. Regeringen beräknar att BNP i fasta priser kommer att öka med 4,3 % under 2022 och med 4,1 % under 2023. Som jämförelse visar kommissionens vårprognos 2022 en lägre real BNP-tillväxt, 3,6 % 2022 och 2,6 % 2023, främst på grund av antagandet om mer ihållande makroekonomiska effekter av Rysslands anfallskrig i Ukraina. I kommissionens prognos förutses en svagare tillväxt i den privata konsumtionen, särskilt under 2023, och en långsammare investeringstillväxt både 2022 och 2023. I sitt konvergensprogram för 2022 förutspår regeringen att det samlade underskottet kommer att minska till 4,9 % av BNP 2022 och till 3,5 % av BNP 2023. Minskningen under 2022 beror främst på en fortsatt dynamisk tillväxt i nominell BNP. Enligt programmet förväntas den offentliga skuldkvoten nå en topp på 76,1 % av BNP under 2022 och minska till 73,8 % av BNP under 2023. På grundval av politiska åtgärder som var kända vid brytdatumet för prognosen beräknas i kommissionens vårprognos 2022 ett offentligt underskott för 2022 och 2023 på 6,0 % respektive 4,9 % av BNP. Detta är högre än det underskott som beräknades i 2022 års konvergensprogram, främst på grund av de mindre gynnsamma makroekonomiska utsikterna, särskilt för 2023, och högre utgiftsökningar, som inbegriper kapitaltillskott till allmännyttiga företag på 1,1 % av BNP 2022 och ytterligare 0,7 % 2023. Enligt kommissionens vårprognos 2022 väntas den offentliga skuldkvoten uppgå till 76,4 % 2022 och till 76,1 % av 2023. Skillnaden beror på ett högre primärsaldo och en mindre gynnsam nominell BNP-dynamik.

               Utifrån kommissionens vårprognos 2022 beräknas den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt (10 års genomsnitt) till 3,2 %. Denna beräkning inkluderar dock inte effekten av de reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka Ungerns potentiella tillväxt.

               (15)Under 2022 fasade regeringen ut de åtgärder som vidtagits som svar på covid-19-krisen, och de tillfälliga krisstödsåtgärderna beräknas minska från 0,8 % av BNP 2021 till 0,0 % 2022. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas av de åtgärder som vidtogs för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de höjda energipriserna, som i kommissionens vårprognos 2022 beräknas till 1,2 % av BNP 2022 och 0,7 % av BNP 2023
                  11
               . Dessa åtgärder består av ersättning från staten till allmännyttiga företag med kapitaltransfereringar för förväntade förluster till följd av reglerade energipriser, en tillfällig sänkning av punktskatterna på bränslen och kompensation till små bensinstationer. Alla åtgärder utöver de permanenta pristaken på gas- och elpriser i detaljistledet har aviserats som tillfälliga. Om energipriserna förblir höga även under 2023 kan dock vissa av dessa åtgärder bli kvar. Vissa av dessa åtgärder är inte riktade till sin natur, särskilt de allmänna pristaken på energi i detaljistledet och sänkningen av punktskatterna. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas också av kostnader för att erbjuda tillfälligt skydd till fördrivna personer från Ukraina, vilket i kommissionens vårprognos 2022 beräknas till 0,2 % av BNP under 2022 och 0,3 % 2023
                  12
               .

               (16)Den 18 juni 2021 rekommenderade rådet Ungern
                  13
                att under 2022 upprätthålla en stödjande finanspolitisk inriktning, inbegripet den impuls som ges genom faciliteten för återhämtning och resiliens, samt att upprätthålla nationellt finansierade investeringar. Rådet rekommenderade även Ungern att så snart de ekonomiska förhållandena medger det driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt, och samtidigt öka investeringarna för att främja tillväxtpotentialen.

               (17)Under 2022, förväntas enligt kommissionens vårprognos 2022 och med hänsyn till uppgifterna i Ungerns konvergensprogram för 2022, den finanspolitiska inriktningen vara i stort sett neutral med -0,1 % av BNP, medan rådet rekommenderade en stödjande finanspolitisk inriktning
                  14
               . Ungern planerar att ge fortsatt stöd till återhämtningen genom att använda faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar i enlighet med rådets rekommendation. Det positiva bidraget till den ekonomiska aktiviteten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, beräknas minska med 1,0 procentenhet av BNP jämfört med 2021, på grund av en förväntad lägre utnyttjandegrad av EU-medel
                  15
               . Nationellt finansierade investeringar förväntas ge ett lätt expansivt bidrag på 0,2 procentenheter till den finanspolitiska inriktningen 2022
                  16
               . Därför planerar Ungern att upprätthålla de nationellt finansierade investeringarna, så som rådet rekommenderade. Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2022 ge ett expansivt bidrag på 0,4 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta inbegriper de ytterligare effekterna av åtgärderna för att hantera de ekonomiska och sociala effekterna av de ökade energipriserna (0,1 % av BNP) samt kostnaderna för att erbjuda tillfälligt skydd till fördrivna personer från Ukraina (0,2 % av BNP). Flera diskretionära åtgärder bidrar också till ökningen av nationellt finansierade primära löpande utgifter (efter avdrag för nya inkomståtgärder), såsom återinförandet av den 13:e månadspensionen, löneförmåner för tjänstemän inom brottsbekämpning och militärer, en minskning av arbetsgivarnas sociala avgifter och utbildningsavgifter.

               (18)I kommissionens vårprognos 2022 beräknas den finanspolitiska inriktningen under 2023 ligga på 1,9 % av BNP vid oförändrad politik
                  17
               . Ungern beräknas fortsätta att använda bidragen från faciliteten för återhämtning och resiliens under 2023 för att finansiera ytterligare investeringar till stöd för återhämtningen. Det positiva bidraget till den ekonomiska aktiviteten från utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder beräknas öka med 0,3 procentenheter av BNP under 2023. Nationellt finansierade investeringar förväntas ge ett expansivt bidrag på 0,4 procentenheter till den finanspolitiska inriktningen 2023
                  18
               . Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2023 ge ett kontraktivt bidrag på 1,9 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta inbegriper effekterna av utfasningen av åtgärderna för att hantera de ökade energipriserna (0,1 % av BNP) och ytterligare kostnader för att erbjuda tillfälligt skydd till fördrivna personer från Ukraina (0,1 % av BNP).

               (19)I konvergensprogrammet för 2022 förväntas det offentliga underskottet sjunka gradvis från 2,5 % av BNP 2024 till 1,5 % 2025. Det offentliga underskottet beräknas därför återgå till en nivå under 3 % av BNP 2024. Enligt programmet förväntas den offentliga skuldkvoten minska fram till 2025, specifikt genom att minska till 70,4 % 2024 och till 66,9 % 2025. På grundval av kommissionens analys förefaller hållbarhetsriskerna för skulderna vara medelhöga på medellång sikt.

               (20)Effekterna av befolkningens åldrande och ökningen av den offentliga skulden under covid-19-krisen kommer att intensifiera de långsiktiga utmaningarna för den finanspolitiska hållbarheten i Ungern. Pensionsutgifterna beräknas öka avsevärt, från omkring 8 % 2019 till över 12 % av BNP 2070. Indikatorerna för finanspolitisk hållbarhet pekar på medelhöga hållbarhetsrisker på medellång sikt och höga risker på lång sikt. Den senaste tidens politiska åtgärder förvärrar hållbarhetsproblemet genom att öka regeringens långfristiga pensionsåtaganden. Den 13:e månadspension som återinfördes 2021 och 2022 förväntas öka utgifterna för pensioner. Förändringar av skatte- och pensionssystemen under det senaste årtiondet beräknas öka utgifterna för pensionerna för högavlönade pensionärer och öka ojämlikheten bland pensionärerna. Bland dessa åtgärder ingår avskaffandet av taket för pensionsinkomster och pensioner och införandet av en fast personlig inkomstskatt, vilket ökar höginkomsttagarnas pensionsinkomster. Minimipensionen är nominellt oförändrad sedan 2008, vilket påverkar situationen för personer med avbruten anställningshistorik och låga genomsnittsinkomster under sin karriär.

               (21)Ungern lämnade in sina sammanhållningspolitiska programdokument
                  19
                – Partnerskapsöverenskommelsen den 30 december 2021 och programmet för ekonomisk utveckling och innovation + den 26 januari 2022 [add more OPs if submitted until the publication of the Spring Package]. I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 ska Ungern beakta de relevanta landsspecifika rekommendationerna i programplaneringen av de sammanhållningspolitiska fonderna 2021–2027. Detta är en förutsättning för att förbättra ändamålsenligheten och maximera mervärdet av det ekonomiska stöd som ska erhållas från de sammanhållningspolitiska fonderna, samtidigt som samordning, komplementaritet och enhetlighet mellan dessa fonder och andra unionsinstrument och fonder främjas. För att de sammanhållningspolitiska programmen ska kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt krävs också att investeringshinder avlägsnas till stöd för den gröna och den digitala omställningen och en balanserad territoriell utveckling.

               (22)Ungerns arbetsmarknad är överlag i god form, men utmaningar kvarstår när det gäller den låga sysselsättningsgraden bland kvinnor och missgynnade grupper. Mödrar med små barn tenderar att vara borta från arbetet under lång tid, delvis på grund av bristen på barnomsorgsplatser för barn under tre år. Antalet barnomsorgsplatser ökar gradvis tack vare särskilda program, men dessa institutioner lider också av personalbrist. Det finns stort utrymme för att öka sysselsättningsgraden för vissa missgynnade grupper, såsom lågutbildade, långtidsarbetslösa, personer med funktionsnedsättning och romer. Dessa grupper skulle kunna mobiliseras bättre genom att utrustas med kompetens och genom aktiv hjälp att hitta arbete. Stödet under jobbsökandet är begränsat och endast hälften av de registrerade arbetslösa får ekonomiska förmåner. Arbetslöshetsersättningens varaktighet är bland de kortaste i EU. Arbetslösheten är koncentrerad till mindre utvecklade regioner och landsbygdsområden.

               (23)Fattigdomsrisken har minskat markant, men många människor har fortfarande inte råd med grundläggande förnödenheter. Den materiella och sociala fattigdomen är fortfarande bland de högsta i EU, särskilt bland barn. Fattigdom och social utestängning är koncentrerad till särskilda grupper och territorier. Fattigdomen är tre till fyra gånger högre för romer, beroende på deras mer begränsade tillgång till arbetsmarknaden och offentliga tjänster. Det sociala skyddsnätet har försvagats för familjer utan stabil sysselsättning under det senaste årtiondet och fattigdomsklyftan har ökat på senare tid. Skattesystemet belastar de lågavlönade arbetstagarna på ett oproportionerligt sätt. Sannolikheten är också mindre för låginkomstfamiljer att gynnas av inkomstskatteavdraget per barn. Deras viktigaste inkomstkällor, såsom lön för offentligt arbete, minimiinkomst och familjebidrag, höll inte jämna steg med levnadskostnaderna. De reglerade priserna för bostadsenergi har förblivit oförändrade, vilket delvis skyddar hushållen från de senaste råvaruprisökningarna. Detta hjälper dock inte fattiga hushåll på landsbygden som använder fasta bränslen för uppvärmning. Stigande bostadspriser utgör ytterligare en utmaning för låginkomstfamiljer, som har svårt att få tillgång till offentliga bostadsstöd. Samtidigt har det blivit ont om subventionerade bostäder och de är ofta nedgångna.

               (24)Utbildningsresultaten i Ungern ligger under EU-genomsnittet. Vid 15 års ålder är de grundläggande färdigheterna betydligt lägre än genomsnittet i EU och regionala genomsnitt, och har minskat under det senaste årtiondet. I motsats till de europeiska trenderna ökade avhoppen från skolan under det senaste årtiondet till 12,0 % under 2021, vilket är över EU-genomsnittet på 9,7 %. Andelen unga med högst grundskoleutbildning är högre i de minst utvecklade distrikten och sex gånger högre bland romerna än bland icke-romer. Andelen personer i åldern 25–34 år med högskoleexamen har ökat sedan 2010, men är fortfarande bland de lägsta i EU. Deltagandet i vuxenutbildning ligger strax över hälften av EU-genomsnittet. Det saknas digitala färdigheter, särskilt bland fattigare människor. I de två lägsta inkomstkvartilerna har endast 13 % och 18 % av ungrarna åtminstone grundläggande digitala färdigheter, vilket är bland de lägsta nivåerna i EU. Missgynnade elever har små chanser att ta sig in på banorna för högre utbildning. Ojämlikhet när det gäller utbildning begränsar möjligheterna till social rörlighet. Den låga effektiviteten och rättvisan i skolsystemet beror sannolikt på den låga nivån på skolans självständighet, bristen på socioekonomisk mångfald i skolorna och låga lärarlöner. Bristen på lärare blir ett allt större problem. Även om aggregerade indikatorer, såsom förhållandet mellan lärare och elev, inte tyder på akuta brister, visar en mer detaljerad analys att det råder brist inom specifika ämnen som matematik, naturvetenskap och främmande språk. Lärarbristen är också kopplad till fragmenteringen av skolsystemet, eftersom hälften av alla grundskole- och gymnasieskolor har färre än 150 elever. Skolor med en stor andel missgynnade elever tenderar att drabbas särskilt hårt av bristen på kvalificerade lärare. Mer än hälften av alla utexaminerade från lärarutbildningen byter karriärbana på grund av den höga arbetsbördan och de låga lönerna för lärare, särskilt i början av karriären. Dessutom medför den centraliserade skolförvaltningen begränsningar för rektorerna i fråga om självständighet och verktyg för att förbättra undervisningens kvalitet.

               (25)Hälsoresultaten släpar efter de flesta andra medlemsstater, vilket återspeglar både en ohälsosam livsstil och hälso- och sjukvårdens begränsade effektivitet. Nivåerna av rökning, alkoholmissbruk och fetma är bland de högsta i unionen. Ungrarna tillhör dem i unionen som mest sannolikt kommer att dö i förtid på grund av dålig luftkvalitet. Antalet dödsfall som skulle kunna undvikas är ett av de högsta i unionen, delvis på grund av otillräcklig screening och primärvård. Det finns betydande socioekonomiska skillnader i tillgången till vård av god kvalitet på grund av en betydande brist på hälso- och sjukvårdspersonal, särskilt allmänläkare och sjuksköterskor. Sjukhusnätverket är fragmenterat och har ett stort antal sjukhussängar. Ungerska patienter tillbringar längst tid på sjukhus i hela EU, eftersom användningen av dagkirurgi har förblivit låg i jämförelse med EU. Nyligen genomförda reformer har uppmuntrat allmänpraktiserande läkare att samarbeta, vilket skulle förbättra tillhandahållandet av tjänster. Betydande åtgärder vidtogs för att avskaffa förmånsutbetalningar och åtgärda bristen på läkare.

               (26)Brister när det gäller oberoende kontrollsystem och de täta förbindelserna mellan den politiska sfären och vissa företag befrämjar korruption. När allvarliga anklagelser framförs, saknas systematiskt handlingskraften att utreda och lagföra korruption som kan beröra högt uppsatta tjänstemän eller deras närmaste krets. Ansvarsskyldighet för beslut om att avsluta utredningar är fortfarande ett problem, eftersom det inte finns några verkningsfulla rättsmedel mot åklagarmyndighetens beslut att inte väcka åtal för påstådd brottslig verksamhet. Ramverket mot korruption försvagas ytterligare av att allmänhetens möjligheter till insyn minskar i takt med inskränkningarna i mediefriheten, den fientliga inställningen till det civila samhällets organisationer och de återkommande utmaningarna när det gäller tillämpningen av bestämmelserna om insynsrätt och tillgång till offentliga uppgifter. I december 2021 sköt regeringen upp genomförandet av de flesta åtgärderna i sin strategi mot korruption för åren 2020–2022
                  20
               .

               (27)Rättssystemets oberoende, effektivitet och kvalitet är avgörande för att locka till sig företag och för att möjliggöra ekonomisk tillväxt. Oron över rättsväsendets oberoende kvarstår. Nationella rättsliga rådet ha fortfarande svårigheter att utgöra en motvikt till domstolsmyndighetens ordförande. Reglerna om val av ordförande för högsta domstolen innebär en risk för politiskt inflytande över landets högsta domstol. Bristen på insyn i systemet för tilldelning av ärenden gör det inte möjligt för parterna att kontrollera om någon otillbörlig skönsmässig bedömning har tillämpats. Frågor har tagits upp om författningsdomstolens roll, som består av ledamöter som väljs av parlamentet utan medverkan av rättsväsendet, när det gäller att se över domar från de allmänna domstolarna.

               (28)Ungern rankas lågt bland medlemsstaterna i den sociala dialogen, intressenternas engagemang i utvecklingen av primärrätten, samråd med arbetsmarknadens parter, det civila samhället och användningen av evidensbaserade instrument. Nationella bestämmelser om obligatoriskt offentligt samråd om utkast till rättsakter och deras konsekvensbedömningar har systematiskt ignorerats. Antalet lagar som är föremål för samråd har minskat avsevärt under de senaste åren.

               (29)Åtgärder har vidtagits för att förbättra skattesystemet ytterligare, men vissa problem kvarstår. Skattetrycket på arbete har minskat, men är fortfarande högt för låginkomsttagare. Sektorspecifika skatter och ett stort antal små skatter komplicerar skattesystemet och ökar efterlevnadskostnaderna, särskilt för mindre företag.

               (30)Hinder i form av regleringar och statlig inblandning på produktmarknader står i vägen för valet av effektiva företag och begränsar konkurrensen. Tillfälliga undantag för affärstransaktioner från konkurrensgranskning hindrar marknaden från att fungera och hämmar investeringar. Oförutsägbarhet när det gäller regelverket är ytterligare ett problem, särskilt inom detaljhandeln, som under de senaste åren har ställts inför många regeländringar. Regleringar och skatter kan hindra företag från att växa, särskilt inom detaljhandeln och allmännyttiga företag. Regleringen av yrken är fortfarande restriktiv. Långsamma och kostsamma insolvensförfaranden kan hindra omstruktureringen av konkurshotade företag. Upphandlingsmarknaden är fortfarande sårbar för konkurrensbegränsande metoder. Andelen kontrakt som tilldelats i förfaranden där det bara fanns en anbudsgivare är fortfarande bland de högsta i EU. Myndigheterna förbättrade övervakningen av korrektheten i offentlig upphandling som svar på resultaten av kommissionens successiva revisioner av förvaltningen av EU-medel, där allvarliga systembrister och oriktigheter konstaterades, särskilt i samband med användningen av ramavtal. Det återstår att se om alla tidigare identifierade brister har åtgärdats fullt ut i praktiken. På senare tid har det uppstått nya risker i och med att truster för allmänintresset uppenbart utesluts från reglerna för offentlig upphandling. I februari 2021 satte regeringen upp ett ambitiöst mål om att minska andelen offentliga upphandlingsförfaranden med endast ett anbud till mindre än 15 %, dock utan en fast tidsplan.

               (31)Omställningen till en klimatneutral ekonomi befinner sig fortfarande i ett tidigt skede. Hälften av Ungerns territorium är kraftigt utsatt för klimatförändringsrisker, bland annat torka och översvämningar. Detta skapar ett behov av hållbara klimatanpassningslösningar, särskilt genom naturbaserad vattenupptagning, bland annat genom återställande av naturlig hydrologi, anpassning av jordbruksmetoder och noggrann övervakning av grund- och ytvattenuttag för bevattning. Luft- och vattenkvaliteten är fortfarande ett problem. De huvudsakliga källorna till luftföroreningar är förbränning av fast bränsle i bostäder samt utsläpp från jordbruk och transporter. En stor del av dricksvattennätet är dåligt utformat och regelverket skapar hinder för investeringar. Den cirkulära ekonomin befinner sig fortfarande i en inledningsfas, återvinningen av kommunalt avfall är underutvecklad och de ekonomiska instrumenten räcker inte till för att hantera miljöproblem. Avfallshanteringen omorganiserades av regeringen i flera steg. Förändringarna begränsade konkurrensen inom sektorn, vilket medförde sidoeffekterna sjunkande effektivitet och återvinningsgrad. Sektorer som sannolikt kommer att minska eller förändras på grund av den gröna omställningen tillhandahåller arbetstillfällen för nästan 4 % av alla arbetstagare, vilka särskilt kan behöva kompetenshöjning och omskolning. Brist på arbetskraft inom energisektorn skulle kunna hindra omställningen till klimatneutralitet.

               (32)Transportinfrastrukturen kännetecknas av ett tätt motorvägsnät och elektrifierat järnvägsnät. Ungern har upplevt en kraftig ökning av utsläppen inom transportsektorn, som snabbt håller på att bli den största utsläppssektorn. Ungern är en av de mest trafiköverbelastade medlemsstaterna, och antalet förlorade timmar per förare fortsätter att öka i stadsområdena. Andelen utsläppsfria personbilar av nyregistreringar och antalet laddningsstationer ökar stadigt. Även om motsvarande indikatorer visar på en ledande ställning bland regionala motsvarigheter ligger man fortfarande under EU-genomsnittet.

               (33)Forskning och innovation är en viktig drivkraft för långsiktig tillväxt och konkurrenskraft. Ungern rankas som en innovatör på uppgång. Utgifterna för forskning och utveckling ökar och uppgick till 1,61 % av BNP 2020. Bristen på högkvalificerad arbetskraft är ett stort hinder för innovation. Andelen personer med högskoleutbildning är bland de lägsta i EU. Den nyligen genomförda befrielsen för unga arbetstagare från inkomstskatt och andra strukturella förändringar som hindrar akademisk frihet minskar den högre utbildningens attraktionskraft. De digitala färdigheterna och användningen av digital teknik i företag och offentliga tjänster ligger fortfarande under unionsgenomsnittet.

               (34)Inom ramen för det mandat som EU:s stats- och regeringschefer gav i Versaillesförklaringen syftar REPowerEU till att så snart som möjligt fasa ut Europeiska Unionens beroende av import av fossila bränslen från Ryssland. I detta syfte fastställs de lämpligaste projekten, investeringarna och reformerna på nationell och regional nivå och på EU-nivå i dialog med medlemsstaterna. Målet med dessa åtgärder är att minska det totala beroendet av fossila bränslen och flytta importen av fossilt bränsle från Ryssland.

               (35)Ungerns energisektor är starkt beroende av Ryssland för fossila bränslen. Enligt uppgifter från 2020
                  21
                kommer nästan all importerad gas från Ryssland (95 % jämfört med EU-genomsnittet på 44 %). Beroendet av Ryssland när det gäller olja ligger också över EU-genomsnittet (61 % jämfört med 26 %), men när det gäller kol är det lägre (22 % jämfört med 54 %). Naturgasens andel av energimixen är högre än EU-genomsnittet (35 % jämfört med 24 %), medan andelen olja (30 % jämfört med 33 %) och kol (7 % jämfört med 11 %) är lägre. Andelen förnybara energikällor på 13,9 % av den slutliga energianvändningen (brutto) är en av de lägsta i EU. Ungern har för avsikt att förlita sig mer på solenergi, samtidigt som potentialen hos vindkraft och geotermisk energi fortfarande är underutnyttjad. Elnätet kräver investeringar, såsom smarta mätare, prosumentsystem, energisamhällen och dynamisk prissättning för att hantera mer förnybar energi. Dessutom skulle tillståndsförfarandena för installation av anläggningar som använder förnybara energikällor kunna förenklas. Regionala sammanlänkningar av gasnät skulle kunna möjliggöra en diversifiering av importen. Nya infrastruktur- och nätverksinvesteringar relaterade till gas rekommenderas att när så är möjligt vara framtidssäkrade, för att underlätta den långsiktiga hållbarheten där näten i framtiden ska kunna användas för hållbara bränslen. För att ytterligare minska beroendet finns det stora möjligheter att förbättra energieffektiviteten i bostadsbyggnadssektorn. Tillämpningen av strängare miljönormer för nya bostäder sköts upp med 18 månader till juni 2022. Det nuvarande programmet för renovering av bostäder är inte inriktat på energieffektivitet och utesluter i praktiken de mest utsatta familjerna. Den enhetligt låga nivån på reglerade energipriser, oavsett hushållens inkomster eller konsumtionsnivå, ökar inkomstskillnaderna och skapar inga incitament för energibesparingar. Ungern behöver höja ambitionen ytterligare när det gäller att minska utsläppen av växthusgaser och öka andelen förnybar energi och öka energieffektiviteten om landet ska uppnå målen i 55 %-paketet.

               (36)Den påskyndade omställningen mot klimatneutralitet och bort från fossila bränslen kommer att skapa betydande omstruktureringskostnader inom flera sektorer, men Ungern kan utnyttja mekanismen för en rättvis omställning inom ramen för sammanhållningspolitiken för att mildra de socioekonomiska effekterna av omställningen i de hårdast drabbade regionerna. Dessutom kan Ungern utnyttja Europeiska socialfonden+ för att förbättra sysselsättningsmöjligheterna och stärka den sociala sammanhållningen.

               (37)Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2022, och dess yttrande återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

               HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Ungern att 2022 och 2023 vidta följande åtgärder:

               1.Under 2023 säkerställa att tillväxten i de nationellt finansierade löpande utgifterna är i linje med en neutral inriktning på politiken, med hänsyn till ett fortsatt tillfälligt och riktat stöd till de hushåll och företag som drabbas hårdast av de höjda energipriserna och till människor som flyr från Ukraina. Vara redo att anpassa de löpande utgifterna efter den föränderliga situationen. Öka de offentliga investeringarna för den gröna och den digitala omställningen och för energitrygghet, bland annat med hjälp av faciliteten för återhämtning och resiliens, REPowerEU och andra EU-fonder. Under perioden efter 2023 bedriva en finanspolitik som syftar till att på medellång sikt uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning. Förbättra pensionssystemets långsiktiga hållbarhet och samtidigt bevara tillräckligheten, särskilt genom att ta itu med inkomstklyftorna.

               2.Snabbt avsluta förhandlingarna med kommissionen om de sammanhållningspolitiska programdokumenten för 2021–2027 i syfte att påbörja genomförandet av dem.

               3.Fortsätta att integrera de mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden, särskilt genom kompetenshöjning och förlängning av utbetalningsperioden för arbetslöshetsersättning. Förbättra tillräckligheten för det sociala biståndet och säkerställa tillgång till grundläggande tjänster och lämpliga bostäder för alla. Förbättra utbildningsresultaten och se till att mindre gynnade grupper, särskilt romer, i större utsträckning deltar i allmän utbildning av hög kvalitet. Förbättra tillgången till förebyggande vård och primärvård.

               4.Stärka regelverket mot korruption, bland annat genom att förbättra lagföringen och tillgången till offentlig information samt stärka rättsväsendets oberoende. Förbättra kvaliteten på och insynen i beslutsprocessen genom verksam social dialog och samverkan med andra berörda parter samt genom regelbundna konsekvensbedömningar. Fortsätta att förenkla skattesystemet. Förbättra förutsebarheten i lagstiftningen och konkurrensen inom tjänstesektorn, särskilt inom detaljhandel och allmännyttiga tjänster, och systematiskt tillämpa konkurrenskontroll vid affärstransaktioner. Öka konkurrensen inom offentlig upphandling.

               5.Främja reformer och investeringar i hållbar vatten- och avfallshantering och ekonomins cirkularitet, digitalisering av företag, grön och digital kompetens samt forskning och innovation.

               6.Minska det totala beroendet av fossila bränslen genom att påskynda utbyggnaden av förnybara energikällor, särskilt genom att rationalisera tillståndsförfarandena och uppgradera elinfrastrukturen. Diversifiera importen av fossila bränslen, särskilt genom att stärka sammanlänkningen med andra länder. Minska beroendet av fossila bränslen i byggnader och transporter genom att intensifiera insatserna för energieffektivitetsåtgärder för alla, särskilt i bostadshus och elektrifiering av transporter.

               Utfärdad i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

                     (3)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

                     (4)

                        Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 av den 4 mars 2022 om fastställande av att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina i den mening som avses i artikel 5 i direktiv 2001/55/EG, med följden att tillfälligt skydd införs (EUT L 71, 4.3.2022, s. 1).

                     (5)

                        Meddelande från kommissionen till rådet om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i
                     i stabilitets- och tillväxtpakten, COM(2020) 123 final, 20.3.2020.

                     (6)

                        Meddelande från kommissionen till rådet: Ett år efter utbrottet av covid-19: finanspolitiska insatser, COM(2021) 105 final, 3.3.2021.

                     (7)

                        Beräkningarna av den finanspolitiska inriktningen och dess delar i denna rekommendation är kommissionens uppskattningar baserade på de antaganden som ligger till grund för kommissionens vårprognos 2022. Kommissionens beräkningar av den potentiella tillväxten på medellång sikt inkluderar inte den positiva effekten av reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka den potentiella tillväxten.

                     (8)

                        Som inte finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder.

                     (9)

                        Meddelande från kommissionen till rådet: Finanspolitisk vägledning för 2023, Bryssel, 2.3.2022, COM(2022) 85.

                     (10)

                        SWD(2022) 614 final.

                     (11)

                        Siffrorna motsvarar de årliga budgetkostnaderna för dessa åtgärder sedan hösten 2021, inbegripet löpande inkomster och utgifter liksom i förekommande fall åtgärder avseende kapitalutgifter.

                     (12)

                        Det totala antalet fördrivna personer från Ukraina till EU förväntas successivt öka till 6 miljoner till slutet av 2022, och den geografiska spridningen av dessa personer beräknas utifrån storleken på den diaspora som redan finns, den relativa befolkningen i den mottagande medlemsstaten och den faktiska spridningen av fördrivna personer från Ukraina inom EU i mars 2022. För budgetkostnader per person grundas beräkningarna på mikrosimuleringsmodellen Euromod från kommissionens gemensamma forskningscentrum, med beaktande av såväl kontantförmåner som människor kan vara berättigade till som naturaförmåner som utbildning och hälso- och sjukvård.

                     (13)

                        Rådets rekommendation av den 18 juni 2021 med avgivande av rådets yttrande om Ungerns konvergensprogram 2021, EUT C 304, 29.7.2021, s. 78.

                     (14)

                        Om indikatorn ligger på minus (plus) innebär detta att överskottet (underskottet) i de primära utgifterna är högre än den ekonomiska tillväxten på medellång sikt, vilket signalerar att finanspolitiken är expansiv (kontraktiv).

                     (15)

                        Detta är kommissionens prognoser. Kommissionen har ännu inte bedömt Ungerns återhämtnings- och resiliensplan.

                     (16)

                        Andra nationellt finansierade kapitalutgifter förväntas ge ett expansivt bidrag på 0,4 procentenheter av BNP, vilket i hög grad beror på de finanspolitiska effekterna av rekapitaliseringen till allmännyttiga företag.

                     (17)

                        Om indikatorn ligger på minus (plus) innebär detta att överskottet (underskottet) i de primära utgifterna är högre än den ekonomiska tillväxten på medellång sikt, vilket signalerar att finanspolitiken är expansiv (kontraktiv).

                     (18)

                        Andra nationellt finansierade kapitalutgifter förväntas ge ett kontraktivt bidrag på 0,6 procentenheter av BNP, vilket i hög grad beror på utfasningen av renoveringssubventionerna till familjer och på lägre värderade rekapitaliseringar till allmännyttiga företag än under 2022.

                     (19)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik PE/47/2021/INIT. (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

                     (20)

                        Kommissionen sände en skrivelse till Ungern den 27 april i enlighet med artikel 6.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten.

                     (21)

                        Eurostat (2020), andelen rysk import av den totala importen av naturgas, råolja och stenkol. När det gäller genomsnittet för EU-27 baseras den totala importen på import från länder utanför EU-27. För Ungern omfattar den totala importen handel inom EU. Råolja omfattar inte raffinerade oljeprodukter. Det bör noteras att även om Ungerns importberoende av rysk gas är stort, exporterar Ungern en stor mängd gas till grannländerna. Därför är dess gasberoende för inhemsk förbrukning sannolikt lägre än de rapporterade siffrorna, även om det fortfarande är betydande.