title: Kommissionens rekommendation (EU) 2022/554 av den 5 april 2022 om erkännande av kvalifikationer för personer som flyr undan Rysslands invasion av Ukraina

text:
               6.4.2022

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               LI 107/1

      KOMMISSIONENS REKOMMENDATION (EU) 2022/554
      av den 5 april 2022
      om erkännande av kvalifikationer för personer som flyr undan Rysslands invasion av Ukraina
      EUROPEISKA KOMMISSIONEN UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Efter den oprovocerade ryska militära aggressionen och invasionen av Ukraina den 24 februari 2022, som Europeiska unionen har fördömt i starkast möjliga ordalag, upplever Europeiska unionen en unik tillströmning av människor som flyr undan kriget och söker skydd. Antalet människor som fördrivits från sina hem och tvingats fly från Ukraina uppgår till omkring fyra miljoner.

                  (2)

                  I meddelandet Europeisk solidaritet med flyktingar och med dem som flyr undan kriget i Ukraina av den 8 mars 2022 (1) redogjorde kommissionen för det omfattande stöd som EU har tillhandahållit för att hjälpa människor som flyr undan Rysslands invasion av Ukraina och de medlemsstater som tar emot dem. Detta inbegriper direkt humanitärt bistånd, katastrofbistånd för civilskydd, stöd vid gränsen samt en tydlig rättslig status som låter dem som flyr undan kriget omedelbart få skydd i EU.

                  (3)

                  I meddelandet Välkomnande av människor som flyr från kriget i Ukraina: förbereda EU för att tillgodose behoven av den 23 mars 2022 (2) anger kommissionen åtgärder för att hjälpa dem som flyr undan kriget i Ukraina och säkerställa att de verkligen kan få tillgång till sina rättigheter. Åtgärderna omfattar inte bara åtgärder i närtid för att ge skydd, humanitärt bistånd och tillgång till hälso- och sjukvård utan också åtgärder för att se till att människorna smidigt integreras i värdländerna och får tillgång till utbildning, boende och jobb. Myndigheter, icke-statliga organisationer och frivilligarbetare i medlemsstaterna, särskilt i de första inreseländerna (Polen, Rumänien, Slovakien och Ungern) men också i de länder som utgör slutdestination, gör allt de kan för att ge stöd och skydd till människor som flyr undan Rysslands invasion av Ukraina.

                  (4)

                  Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 (3), som aktiverade mekanismen för tillfälligt skydd enligt direktiv 2001/55/EG (4), ger människor som flyr undan Rysslands invasion av Ukraina en tydlig rättslig status så snart som de anländer till Europeiska unionen. Det tillfälliga skyddet varar först i ett år och kan automatiskt förlängas två gånger med sex månader varje gång. Det tillfälliga skyddet innefattar uppehållstillstånd, socialt stöd och hälso- och sjukvård samt tillgång till boende, utbildning och jobb.

                  (5)

                  Enligt artikel 12 i direktiv 2001/55/EG ska medlemsstaterna ge personer med tillfälligt skydd tillstånd att ”utföra arbete, med beaktande av de bestämmelser som reglerar verksamheten, som anställda eller som egenföretagare” och att ta del av till exempel utbildningsmöjligheter för vuxna, yrkesutbildning och praktisk arbetsplatsorientering.

                  (6)

                  Rätten till tillträde till arbetsmarknaden är en viktig aspekt av det tillfälliga skyddet. Erfarenheten visar att medborgare i länder utanför EU, särskilt flyktingar, ofta måste ta arbeten som ligger under deras kvalifikationsnivå (5). En enkel och snabb erkännandemekanism bidrar i hög grad till att personer med tillfälligt skydd kan ta arbeten som de är kvalificerade för. Det underlättar integrationen av dem och leder till att deras kompetens tas bättre till vara, vilket gynnar både individen och värdsamhället. Det säkerställer också att människor får relevant erfarenhet och kompetens när de åtnjuter tillfälligt skydd, vilket tillför ett mervärde till deras kvalifikationer när de återvänder till hemlandet.

                  (7)

                  I kommissionens handlingsplan för integration och inkludering 2021–2027 (6) konstateras att det är avgörande att underlätta erkännandet av kvalifikationer som förvärvats i länder utanför EU och göra dem mer jämförbara med EU-kvalifikationer för att flyktingar och migranter ska kunna integreras på arbetsmarknaden på ett snabbare och mer rättvist sätt. Det konstateras också att många högutbildade migranter och flyktingar, särskilt kvinnor, är överkvalificerade för sina arbeten, vilket kan leda till att deras kompetens förlorar i värde. I handlingsplanen uppmanas medlemsstaterna att säkerställa att förfarandena för att erkänna utländska kvalifikationer är snabba, rättvisa och transparenta till en rimlig kostnad.

                  (8)

                  Om en medlemsstat har valt att reglera ett visst yrke (7) behöver personer med tillfälligt skydd få sina yrkeskvalifikationer erkända för att kunna utöva reglerad verksamhet som anställd eller egenföretagare inom det yrket. Beroende på medlemsstat kan detta till exempel omfatta olika grupper av hälso- och sjukvårdsyrken, undervisningsyrken, juristyrken, sociala yrken eller hantverksyrken. Erkännandet av tredjelandsmedborgares yrkeskvalifikationer sker på nationell nivå med tillämpning av värdmedlemsstatens lagar och rutiner, såvida inte internationella avtal är tillämpliga.

                  (9)

                  För icke-reglerade yrken är inte kraven på anställning reglerade i lag och kan variera från mycket precisa till mycket allmänna. För dessa yrken finns det inga rättsliga hinder för att anställa en person vars kvalifikationer inte har erkänts, och det finns inget enhetligt förfarande för erkännande av kvalifikationer för tillträde till icke-reglerade yrken (8).

                  (10)

                  I vissa medlemsstater och regioner råder det brist på ett antal yrken i industriella ekosystem (9), bland annat i flera reglerade yrken. Erkännande av yrkeskvalifikationer kan bidra till att åtgärda vissa av dessa brister och skapa bättre balans på arbetsmarknaden.

                  (11)

                  Erkännande av yrkeskvalifikationer bör kompletteras med en ram som gör det möjligt att utöva yrkena i praktiken, undvika byråkratiska hinder och erbjuda rådgivning till dem som behöver det.

                  (12)

                  För människor som flyr undan krig torde erkännande av kvalifikationer inte vara det första som de tänker på. Det är dock viktigt att tillhandahålla vägledning och grundläggande information så att de kan få den när de behöver den. Som komplement till medlemsstaternas information har kommissionen inrättat webbplatsen ”EU Solidarity with Ukraine” (10).

                  (13)

                  Förutom för ukrainska medborgare ska medlemsstaterna enligt rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 tillämpa antingen tillfälligt skydd eller tillräckligt skydd enligt nationell lagstiftning på medborgare i andra tredjeländer än Ukraina som kan visa att de var lagligen bosatta i Ukraina före den 24 februari 2022 på grundval av ett permanent uppehållstillstånd. Utöver dem som åtnjuter tillfälligt skydd uppmuntrar kommissionen därför medlemsstaterna att, i den utsträckning det är möjligt enligt nationell lagstiftning, tillämpa denna rekommendation på människor som flytt undan Rysslands invasion av Ukraina och som åtnjuter tillräckligt skydd enligt nationell lagstiftning med stöd av det beslutet.

                  (14)

                  Direktiv 2005/36/EG (11) är inte tillämpligt på tredjelandsmedborgare, inbegripet sådana som åtnjuter tillfälligt skydd. Det innehåller regler om erkännande av kvalifikationer från tredjeländer som EU-medborgare innehar. Enligt direktivet får medlemsstaterna inte erkänna några kvalifikationer som innehas av EU-medborgare eller andra för de yrken som anges i avdelning III kapitel III, såvida inte minimikraven på utbildning i det kapitlet är uppfyllda. Dessa yrken är följande: läkare, vissa specialistläkare, sjuksköterskor med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, tandläkare, veterinärer, barnmorskor, farmaceuter och arkitekter. Om yrkesutövare som flyr undan den ryska aggressionen inte uppfyller dessa minimikrav på utbildning är det viktigt att finna lösningar på hur de kan inhämta den kompetens som saknas eller hur man kan uppnå en snabb integration på arbetsmarknaden.

                  (15)

                  Den nuvarande situationen kännetecknas av en snabb tillströmning av ett mycket stort antal människor, varav många kan vara högt kvalificerade. De sedan länge etablerade systemen och förfarandena för erkännande i medlemsstaterna är kanske inte utformade för att behandla så många ansökningar samtidigt. Framför allt är det inte säkert att de behöriga myndigheterna i värdmedlemsstaterna kan bedöma var och en av dem från fall till fall och göra en motsvarande detaljerad analys.

                  (16)

                  Information om ukrainska kvalifikationer, det ukrainska kvalifikationssystemet och Ukrainas kvalifikationsram är avgörande för att medlemsstaterna snabbt ska kunna rationalisera förfarandena och bedöma ansökningar om erkännande av kvalifikationer.

                  (17)

                  Ukraina är med i det europeiska området för högre utbildning, som inrättades inom Bolognaprocessen. Bolognaprocessen skapar samstämmighet mellan systemen för högre utbildning i hela Europaregionen och underlättar rättvist och öppet erkännande av kvalifikationer. Ett av processens viktigaste mål är att stödja rörlighet för personal och studerande De länder som deltar i Bolognaprocessen har enats om att säkerställa ömsesidigt erkännande av akademiska kvalifikationer. Regler om erkännande av bevis på högre utbildning för både yrkesmässiga ändamål och vidareutbildning fastställs i konventionen om erkännande av bevis avseende högre utbildning i Europaregionen (Lissabonkonventionen) (12), som alla medlemsstater, utom Grekland, samt Ukraina och andra länder utanför EU är parter i.

                  (18)

                  Nätverket Enic-Naric (det europeiska nätverket av informationscentrum för akademiskt erkännande i Europeiska unionen och nationella informationscentrum för akademiskt erkännande) har utvecklat projektet Erasmus+ Q-entry, en databas som täcker medlemsstater och länder utanför EU och ger information om kvalifikationer som ger tillträde till högre utbildning. Databasen innehåller information om ukrainska kvalifikationer och kan användas för att stödja erkännandet för personer med tillfälligt skydd.

                  (19)

                  Medlemsstaterna kan ställas inför utmaningen att sökande inte kan uppvisa bevis på formella kvalifikationer. De som flyr undan Rysslands invasion av Ukraina kan ha tvingats ge sig av utan sina ursprungliga kvalifikationshandlingar. Enligt artikel VII i Lissabonkonventionen är parterna skyldiga att vidta alla rimliga och genomförbara åtgärder – inom och i överensstämmelse med sina respektive rättsliga ramar – för att utveckla alternativa sätt att bedöma flyktingars kvalifikationer i situationer där inga skriftliga bevis kan styrka kvalifikationerna. Rekommendationen om erkännande av flyktingars kvalifikationer enligt Lissabonkonventionen med motivering (13) ger ytterligare vägledning om hur medlemsstaterna bör göra i en sådan situation för att korrekt tillämpa artikel VII i konventionen.

                  (20)

                  Ukraina har länge varit ett partnerland för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen. Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen har skapat ett resurscentrum (14) för att stödja erkännande av kvalifikationer, kompetens och studier från Ukraina. Resurscentrumet kommer att omfatta information och dokument, bland annat rapporter och bedömningar av ukrainska kvalifikationer, information om Ukrainas kvalifikationssystem och kvalifikationsram samt information om Ukrainas utbildningssystem i vidare bemärkelse. Det kommer också att innehålla undersökningar och analyser av arbetsmarknaden, projektrapporter, kontaktpunkter och länkar till webbplatser som kvalifikationsdatabaser. Det kommer också att dela resurser som utvecklats inom programmet Erasmus+ av de nationella informationscentrumen för akademiskt erkännande (Naric), t.ex. Scand-D-projektet med över 300 ukrainska examensbevis. Resurscentrumet kommer att länka till databaser och information om det ukrainska systemet för högre utbildning och akademiska kvalifikationer i det, som finns på webbplatsen Ditt Europa (15) och på Enic-Naric-nätverkets webbplats (16).

                  (21)

                  I verktyget e-translation, som kommissionen har utvecklat, har nu ukrainska lagts till som språk. Översättning från ryska finns också att tillgå, och det kan vara användbart eftersom många yrkesverksamma i Ukraina har fått sina examensbevis på ryska. Verktyget gör det möjligt att känna igen text i bilder eller inskannade dokument (optisk teckenigenkänning, OCR). Det kommer att göra det möjligt för behöriga myndigheter att spara tid och påskynda handläggningen.

                  (22)

                  Det finns en stor och ökande efterfrågan på hälso- och sjukvårdspersonal för att tillgodose de omedelbara behoven hos människor som flyr undan Rysslands invasion av Ukraina. Kvalificerad personal med varierande bakgrund inom hälso- och sjukvården kan bidra till att tillgodose dessa behov. Särskild tonvikt måste läggas på pediatrik och angränsande medicinska specialiteter på grund av det stora antalet barn bland dem som flyr undan Rysslands invasion av Ukraina, och på tjänster för psykisk hälsa eftersom människor som flyr undan krig kan ha drabbats av svåra traumatiska upplevelser. Språkbarriären bör inte utgöra ett hinder för att behandla dessa personer så snart som möjligt för att minska skadorna. När direkt muntlig kommunikation är avgörande för förtroendeskapande och framgångsrik behandling kan ukrainskspråkiga yrkesutövare tillhandahålla de nödvändiga tjänsterna.

                  (23)

                  Kommissionen lade under covid-19-krisen fram en vägledning om erkännande av hälso- och sjukvårdspersonal med kvalifikationer från länder utanför EU/Efta (17).

                  (24)

                  Med tanke på antalet barn som har flytt från Ukraina under kriget finns det en stor efterfrågan på ukrainskspråkiga lärare som kan hjälpa barnen att börja skolan och få stabila rutiner så snart som möjligt. Experter har framhållit hur viktigt det är med skolrutiner för barn, eftersom detta kan stödja dem känslomässigt under en överväldigande och skrämmande tid (18). Det är mycket viktigt att se till att regeringar och andra myndigheter har de resurser och den kapacitet som krävs för att ge både den fördrivna befolkningen och lokalbefolkningen tillgång till fullständig och rättvis utbildning av god kvalitet. Detta gäller alla nivåer – förskoleverksamhet och barnomsorg, grundskola, gymnasium, yrkesutbildning och högskola. Myndigheterna bör på bästa sätt använda sig av lärare och annan undervisningspersonal bland flyktingarna för att uppnå detta och öka den interkulturella medvetenheten i värdsamhällets utbildningssystem (19). Distansundervisning kan övervägas om det inte finns några möjligheter till klassrumsundervisning. School Education Gateway inom Erasmus+ ger lärare och annan personal tillgång till stödmaterial, vägledningar och utbildningsresurser, även på ukrainska.

                  (25)

                  Genom kommissionens beslut av den 19 mars 2007 inrättades en samordningsgrupp för erkännande av yrkeskvalifikationer (20) för att bland annat inleda samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter och kommissionen i frågor som rör erkännande av yrkeskvalifikationer. Medlemsstaterna har kanske redan utvecklat omfattande system för bedömning och erkännande av kvalifikationer från länder utanför EU. Samordningsgruppen kan fungera som ett forum där kommissionen och medlemsstaterna kan föra en kontinuerlig dialog för att övervaka det faktiska genomförandet av denna rekommendation. Att involvera företrädare för människor som flyr från den ryska aggressionen, behöriga myndigheter i Ukraina och det civila samhället är avgörande för ett effektivt genomförande av dessa rekommendationer.

                  (26)

                  Kommissionen kan på begäran förse medlemsstaterna med specialanpassad sakkunskap för att genomföra dessa rekommendationer inom Instrumentet för tekniskt stöd.

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

         ORGANISERA ERKÄNNANDET AV YRKESKVALIFIKATIONER FÖR PERSONER MED TILLFÄLLIGT SKYDD

                  1.

                  Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att yrkesutövare med tillfälligt skydd enligt direktiv 2001/55/EG kan få tillträde till arbeten som motsvarar deras kvalifikationsnivå genom att förlita sig på ett effektivt, snabbt och välfungerande system för erkännande av sina yrkeskvalifikationer. I detta sammanhang bör medlemsstaterna vidta åtgärder för att skatta det förväntade antalet anländande yrkesutövare för att säkerställa att de har tillräcklig kapacitet att behandla ansökningar om erkännande.

                  2.

                  Kommissionen rekommenderar medlemsstaterna att snabbt utfärda sina beslut om erkännande för anländande yrkesutövare med tillfälligt skydd. Om det finns betydande skillnader mellan den utbildning som förvärvats i en yrkesutövares hemland och den utbildning som krävs för samma verksamhet i värdmedlemsstaten, bör medlemsstaterna fatta beslut om eventuella kompensationsåtgärder så snart som möjligt, och de uppmuntras att göra det senast en månad efter det att sökanden har ansökt om erkännande.

                  3.

                  Kommissionen rekommenderar medlemsstaterna att minska formaliteterna för erkännande av yrkeskvalifikationer till ett minimum. I detta syfte uppmuntras medlemsstaterna att

                              —

                              påskynda processen genom att införa påskyndade förfaranden för handläggning av ansökningar från yrkesverksamma med tillfälligt skydd,

                              —

                              säkerställa att endast väsentliga handlingar krävs,

                              —

                              godta andra former av bevis än originalhandlingar (t.ex. digitala kopior),

                              —

                              avstå från vissa krav, t.ex. att inte begära auktoriserade översättningar,

                              —

                              minska eller eliminera kostnader, t.ex. ansökningsavgifter, där så är möjligt.

                        Om det råder tvivel om kvalifikationens äkthet bör verifieringen vara snabb och effektiv. Digitala verktyg som Fraudoc – Guidelines on Diploma Mills and Document Fraud for Credential Evaluators (21) kan användas för detta ändamål.

                  4.

                  Kommissionen uppmuntrar medlemsstaterna att tillämpa en flexibel strategi för att behandla ansökningar från anländande yrkesutövare med tillfälligt skydd, så att ett stort antal ärenden kan handläggas på kort tid med ett positivt resultat. Medlemsstaterna bör särskilt överväga att kontrollera yrkesutövarnas kvalifikationer endast om det är nödvändigt, och bör avlägsna alla restriktioner och krav som inte är absolut nödvändiga. Kommissionen påminner värdmedlemsstaterna om att de har rätt, men inte skyldighet, att kontrollera kvalifikationerna hos yrkesutövare för vilka det inte finns några harmoniserade minimikrav på utbildning.

                  5.

                  Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att identifiera situationer där en ingående bedömning av ansökningar om erkännande inte är nödvändig, särskilt i fall där medlemsstaten tidigare har bedömt kvalifikationen för ett visst yrke och det inte finns några allvarliga tvivel om dess likvärdighet med jämförbara kvalifikationer i värdmedlemsstaten. Om resultatet av en sådan tidigare bedömning var positivt borde den fördjupade bedömningen inte vara nödvändig.

                  6.

                  Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att säkerställa ett snabbt och effektivt förfarande för erkännande även när en ingående bedömning av kvalifikationer behövs. I sådana fall skulle värdmedlemsstatens bedömning kunna ske på ett sätt som liknar det allmänna systemet för erkännande enligt direktiv 2005/36/EG.

         UNDERLÄTTA ERKÄNNANDE AV AKADEMISKA MERITER FÖR PERSONER MED TILLFÄLLIGT SKYDD

                  7.

                  Kommissionen rekommenderar medlemsstaterna att främja snabba, flexibla och effektiva förfaranden för erkännande av akademiska meriter vid de ansvariga utbildningsanstalterna.

                  8.

                  Kommissionen rekommenderar medlemsstaterna att automatiskt erkänna ukrainska kvalifikationer från högre utbildning som uppfyller alla krav inom Bolognaprocessen.

                  9.

                  Kommissionen rekommenderar medlemsstaterna att ge ytterligare stöd till de nationella informationscentrumen för akademiskt erkännande (Naric) för att säkerställa att de har de resurser och den kapacitet som krävs för att hantera ett större antal ansökningar om erkännande och göra det möjligt för dem att tillhandahålla stöd, vägledning och utbildning för bedömare av meriter.

                  10.

                  Kommissionen rekommenderar att ett beslut om erkännande som fattats i en medlemsstat, i möjligaste mån och i överensstämmelse med nationell lagstiftning, erkänns i andra medlemsstater.

         TILLHANDAHÅLLANDE AV INFORMATION OCH ANVÄNDNING AV ELEKTRONISKA VERKTYG

                  11.

                  Kommissionen rekommenderar medlemsstaterna att förse de myndigheter som de anländande i första hand möter med lämplig och enkel information på ukrainska om erkännandeförfaranden inom deras territorium. Informationen bör också finnas tillgänglig digitalt och skräddarsys efter behoven och situationen för människor som anländer från Ukraina, och i synnerhet förklara skillnaderna mellan Ukraina och värdlandet.

                  12.

                  Kommissionen uppmuntrar medlemsstaterna att använda verktyget e-translation (22) som ett sätt att påskynda erkännandeförfarandena. Där så är möjligt borde maskinöversättning vara tillräcklig.

                  13.

                  Kommissionen uppmuntrar medlemsstaterna att vara transparenta gentemot varandra och kommissionen, samt att dela med sig av all information om ukrainska kvalifikationer och det ukrainska utbildningssystemet som de har. Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen har på kommissionens begäran skapat ett resurscentrum för ukrainska kvalifikationer där information kan utbytas.

         HANTERING AV OFULLSTÄNDIGA BEVIS PÅ KVALIFIKATIONER

                  14.

                  Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att, om bevis på kvalifikationer saknas, först kontrollera om en tillförlitlig bekräftelse på den erhållna kvalifikationen kan erhållas från de ukrainska myndigheterna. För att underlätta denna process kommer kommissionen att arbeta tillsammans med medlemsstaterna för att i samarbete med ukrainska myndigheter och utfärdande organ få handlingar om kvalifikationer som saknas bekräftade, och att undersöka om de europeiska digitala meriterna för lärande (23) kan användas för att på nytt utfärda digital dokumentation av kvalifikationer för detta ändamål.

                  15.

                  Kommissionen påminner medlemsstaterna om att det europeiska yrkeskvalifikationspasset för flyktingar (24), som utarbetats av Europarådet tillsammans med partner, om ingen annan lösning är möjlig föreskriver en bedömning av eftergymnasiala kvalifikationer på grundval av tillgänglig dokumentation och en strukturerad intervju. Även om detta kvalifikationspass i sig inte utgör en formell erkännandehandling, bidrar det till att bedöma de kvalifikationer en flykting sannolikt har, och kan också tillämpas för personer med tillfälligt skydd. Andra verktyg såsom det kvalifikationspass som utvecklats av Unesco (25) och liknande system som utvecklats inom ramen för Erasmus+-programmet (t.ex. React-verktygslådan för flyktingar och erkännande) (26) kan också prövas.

         SÄRSKILDA KRAV FÖR VISSA YRKEN

                  16.

                  Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att undersöka möjligheterna för hur personer med tillfälligt skydd, i tillämpliga fall kan anställas inom hälso- och sjukvården, inbegripet genom att

                              —

                              identifiera god praxis där tredjelandsmedborgare kan delta i påskyndade program inom hälso- och sjukvårdsyrken för att underlätta utövandet av dessa yrken,

                              —

                              bedöma genomförbarheten av exterritoriala vårdinrättningar där vårdpersonal med tillfälligt skydd kan behandla personer som fördrivits från Ukraina (t.ex. ukrainska fältsjukhus som drivs på en medlemsstats territorium),

                              —

                              bedöma Ukrainas kursplaner för medicinska yrken och, när så är möjligt, utveckla kortvariga program för kompetenshöjning för att uppfylla de minimikrav på utbildning som krävs för vissa yrken.

                  17.

                  För yrkesutövare med kvalifikationer som inte uppfyller de minimikrav på utbildning som fastställs i direktiv 2005/36/EG uppmanar kommissionen medlemsstaterna att tillämpa samma strategi som i vägledningen om erkännande av hälso- och sjukvårdspersonal med kvalifikationer från länder utanför EU/Efta under covid-19-krisen. Medlemsstaterna får fortfarande tillåta personer med tillfälligt skydd att utöva en viss verksamhet med en annan status än som fullvärdig yrkesutövare. Till exempel kan en kvalificerad sjuksköterska från ett tredjeland vars utbildning inte uppfyller minimikraven på utbildning tillåtas att arbeta som sjukvårdsbiträde.

                  18.

                  Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att överväga olika sätt att säkerställa att tillträdet till den relevanta verksamhetssektorn ges utan dröjsmål för lärare och andra yrkesverksamma inom utbildning, exempelvis genom att

                              —

                              anställa personer med tillfälligt skydd, och som har förvärvat yrkeskvalifikation som lärare i Ukraina, i skolor där barn som flyr från Rysslands invasion av Ukraina har placerats,

                              —

                              tillhandahålla språkutbildning för lärare,

                              —

                              tilldela ukrainskspråkiga lärare till skolor med ytterligare kapacitet och brist på lärare,

                              —

                              skyndsamt ändra kontrakten för lärare med yrkeskvalifikationer som förvärvats i Ukraina, och som tillfälligt har anställts som assisterande lärare i värdländerna, till kontrakt för kvalificerade lärare efter det att yrkeskvalifikationen har erkänts,

                              —

                              hjälpa lärarstudenter med tillfälligt skydd att få tillträde till värdländernas lärarutbildning.

                  19.

                  Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att underlätta rekryteringen av utbildningspersonal med tillfälligt skydd till arbete i inrättningar som tillhandahåller formell förskoleverksamhet och barnomsorg, såsom daghem och förskolor, och i informella strukturer såsom öppna förskolor, med beaktande av den stora mångfalden inom dessa yrken i Europa.

                  20.

                  Kommissionen betonar att åtgärder för att underlätta rekryteringen av utbildningspersonal och lärare med tillfälligt skydd ska ta hänsyn till nationella bestämmelser om skydd av barn och ungdomar.

         UNDERLÄTTA UTÖVANDET AV REGLERADE YRKEN

                  21.

                  Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att yrkesutövare kan utöva sitt yrke för att få tillträde till arbetsmarknaden efter att ha fått sina yrkeskvalifikationer erkända, utan onödiga administrativa hinder och med det stöd de behöver.

                  22.

                  Kommissionen rekommenderar medlemsstaterna att inte införa eller bibehålla något krav på att företag ska bevisa att de inte kunde anställa en EU-medborgare innan de rekryterar en person med tillfälligt skydd.

                  23.

                  Kommissionen rekommenderar medlemsstaterna att säkerställa att alla relevanta yrkesmässiga färdigheter och kompetenser hos personer med tillfälligt skydd bedöms och beaktas, oavsett om de har förvärvats genom formellt, informellt eller icke-formellt lärande. Kommissionen uppmuntrar medlemsstaterna att hjälpa människor att registrera sina färdigheter och kvalifikationer, bland annat genom att tillhandahålla individuellt stöd. För att underlätta insamlingen och bedömningen av färdigheter och kompetenser kan Europass (27) och EU:s verktyg för kartläggning av kompentensen hos personer från länder utanför EU (28) användas.

                  24.

                  Kommissionen rekommenderar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att underlätta utövandet av yrken för personer med tillfälligt skydd och som saknar eller har begränsade kunskaper i värdlandets språk, t.ex. språkkurser eller arrangemang för att utöva sitt yrke under handledning eller i situationer där värdlandets språk inte behövs.

         UPPFÖLJNING AV FÖRESLAGNA ÅTGÄRDER

                  25.

                  Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att samarbeta nära med de ukrainska myndigheterna, företrädare för det civila samhället i Ukraina, inbegripet den ukrainska diasporan, och kommissionen för att stödja praktiska lösningar för erkännande av kvalifikationer och en smidig integration på arbetsmarknaden av personer med tillfälligt skydd.

                  26.

                  Kommissionen kommer att ta initiativ till och samordna särskilda möten inom samordningsgruppen för erkännande av yrkeskvalifikationer. Denna grupp kommer att sammanträda regelbundet för att diskutera och utbyta nationell praxis på detta område. Kommissionen kommer att bjuda in företrädare för de berörda ukrainska myndigheterna till dessa möten. Diskussioner och ömsesidigt lärande kommer också att inledas i andra relevanta former, t.ex. arbetsgrupperna inom ramen för det europeiska området för utbildning och nätverket av informationscentrum för akademiskt erkännande (Enic-Naric).

                  27.

                  Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att dela med sig av sin sakkunskap vid de särskilda ad hoc-mötena, i syfte att påskynda processen och undvika dubbelarbete. Samarbete, bästa praxis och omfattande informationsutbyte är avgörande i detta skede.

         Utfärdad i Bryssel den 5 april 2022.

               På kommissionens vägnar

            Thierry BRETON

               Ledamot av kommissionen

         (1)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Europeisk solidaritet med flyktingar och med dem som flyr undan kriget i Ukraina, COM(2022) 107 final.

         (2)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Välkomnande av människor som flyr från kriget i Ukraina: förbereda EU för att tillgodose behoven, COM(2022) 131 final.

         (3)  Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 av den 4 mars 2022 om fastställande av att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina i den mening som avses i artikel 5 i direktiv 2001/55/EG, med följden att tillfälligt skydd införs (EUT L 71, 4.3.2022, s. 1).

         (4)  Rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (EGT L 212, 7.8.2001, s. 12).

         (5)  OECD (2019), Ready to Help?: Improving Resilience of Integration Systems for Refugees and other Vulnerable Migrants, OECD Publishing, Paris, https://doi.org/10.1787/9789264311312-en

         (6)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Handlingsplan för integration och inkludering för 2021–2027, COM(2020) 758 final.

         (7)  Enligt artikel 3.1 a i direktiv 2005/36/EG menas med reglerat yrke en eller flera former av yrkesverksamhet där det genom lagar och andra författningar direkt eller indirekt krävs bestämda yrkeskvalifikationer för tillträde till eller utövande av verksamheten eller någon form av denna; i synnerhet skall användandet av en yrkestitel som genom bestämmelser i lagar och andra författningar enbart får användas av den som innehar en viss yrkeskvalifikation utgöra en form av utövande.

         (8)  https://www.enic-naric.net/non-regulated-professions.aspx

         (9)  Brister har rapporterats för bl.a. rörmokare, sjuksköterskor, svetsare, väg- och vattenbyggnadsingenjörer, allmänläkare, murare, elektriker, revisorer och takläggare. Se Europeiska arbetsmyndigheten (2021), Report on Labour Shortages and Surpluses, november 2021, https://www.ela.europa.eu/sites/default/files/2021-12/2021%20Labour%20shortages%20%20surpluses%20report.pdf

         (10)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/stronger-europe-world/eu-solidarity-ukraine_sv

         (11)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 255, 30.9.2005, s. 22).

         (12)  https://www.coe.int/en/web/higher-education-and-research/lisbon-recognition-convention

         (13)  https://rm.coe.int/recommendation-on-recognition-of-qualifications-held-by-refugees-displ/16807688a8

         (14)  https://www.etf.europa.eu/en/education-and-work-information-ukrainians-and-eu-countries/education-and-work-eu-support-ukraine

         (15)  https://europa.eu/youreurope/citizens/work/professional-qualifications/index_sv.htm

         (16)  https://www.enic-naric.net/ukraine.aspx?srcval=ukraine

         (17)  Meddelande från kommissionen: Vägledning om fri rörlighet för hälso- och sjukvårdspersonal och minimiharmonisering av utbildning avseende nödåtgärder i samband med covid-19 – rekommendationer avseende direktiv 2005/36/EG (EUT C 156, 8.5.2020, s. 1).

         (18)  UNHCR (2011), Refugee Education: A Global Review, https://www.unhcr.org/4fe317589.pdf

         (19)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Ett värdigt liv: Från biståndsberoende till självständighet Tvångsförflyttning och utveckling, COM(2016) 234 final.

         (20)  Kommissionens beslut av den 19 mars 2007 om upprättande av en samordningsgrupp för erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 79, 20.3.2007, s. 38).

         (21)  http://www.cimea.it/it/progetti-in-evidenza/fraudoc/fraudoc-project.aspx

         (22)  https://ec.europa.eu/info/resources-partners/machine-translation-public-administrations-etranslation_en

         (23)  https://europa.eu/europass/en/europass-digital-credentials. Europeiska digitala meriter är försedda med en elektronisk stämpel och omfattas därför av artikel 35 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av den 23 juli 2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv 1999/93/EG (EUT L 257, 28.8.2014, s. 73). De bör därför godtas som kvalifikationsbevis.

         (24)  https://www.coe.int/en/web/education/recognition-of-refugees-qualifications

         (25)  https://en.unesco.org/themes/education-emergencies/qualifications-passport

         (26)  https://www.nokut.no/globalassets/nokut/artikkelbibliotek/utenlandsk_utdanning/veiledere/toolkit_for_recognition_of_refugees_qualifications.pdf. Se också React-projektet (REACT – Refugees and Recognition | Nokut)

         (27)  https://europa.eu/europass

         (28)  https://ec.europa.eu/migrantskills/


title: Rådets rekommendation av den 5 april 2022 om den ekonomiska politiken i euroområdet 2022/C 153/01

text:
               7.4.2022

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 153/1

      RÅDETS REKOMMENDATION
      av den 5 april 2022
      om den ekonomiska politiken i euroområdet
      (2022/C 153/01)
      EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 136 jämförd med artikel 121.2,
      med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,
      med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,
      med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,
      med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,
      med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,
      med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Efter en mycket djup konjunkturnedgång 2020 upplever euroområdets ekonomi en stark och snabb återhämtning. Andra kvartalet 2021 överträffade tillväxten av bruttonationalprodukten (BNP) förväntningarna och euroområdets BNP kommer enligt kommissionens ekonomiska höstprognos 2021 att ha vuxit med 5,0 % 2021. Euroområdets ekonomi återgick till samma BNP-nivå som före krisen sista kvartalet 2021. Sju euroländer hade redan andra kvartalet 2021 återgått till samma BNP-nivå som före krisen. Euroområdets årliga BNP beräknas växa med 4,3 % 2022 men återhämtningen väntas bli ojämn mellan olika länder och sektorer. BNP-tillväxten drivs främst av inhemsk efterfrågan sedan restriktionerna i samband med covid-19-pandemin lättat till följd av vaccinationsinsatserna, läget på arbetsmarknaden gradvis förbättrats, det extra sparande som ackumulerats under nedstängningsperioderna börjat spenderas och en stark investeringsökning fått draghjälp av gynnsamma finansieringsvillkor och stöd från NextGenerationEU, återhämtningsinstrumentet inrättat genom rådets förordning (EU) 2020/2094 (3). Medlemsstaterna i euroområdet har följt rekommendationen att agera var för sig och gemensamt inom Eurogruppen för att bedriva en politik som stöder återhämtningen från covid-19-krisen. Osäkerhetsnivån är fortfarande hög framöver med avsevärda risker, däribland i samband med pandemins utveckling både i och utanför unionen, och denna nivå behöver övervakas noga.

                  (2)

                  Samtidigt som den inhemska efterfrågan ökade kraftigt uppstod under 2021 begränsningar på utbudssidan i form av bland annat brist på insatsvaror och logistikstörningar. Arbetskrafts- och kompetensbrist har dessutom blivit ett växande problem i vissa sektorer och vissa medlemsstater. Efter att under flera år varit mycket låg har inflationen i euroområdet ökat sedan början av 2021 till följd av i synnerhet baseffekter, kraftigt stigande energipriser och flaskhalsar på utbudssidan, vilket tyder på att det är ett övergående fenomen som har att göra med anpassningsprocessen efter nedstängningarna. Inflationen nådde 4,9 % i euroområdet i november 2021. Enligt kommissionens ekonomiska höstprognos 2021 beräknas den sjunka till 2,2 % 2022 och till 1,4 % 2023.

                  (3)

                  Under 2021 inriktades EU:s återhämtningsstrategi på att sjösätta NextGenerationEU och dess största instrument, faciliteten för återhämtning och resiliens, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 (4). I mitten av november 2021 hade rådet antagit 22 medlemsstaters, däribland 18 euroländers, återhämtnings- och resiliensplaner efter att dessa fått ett positivt omdöme av kommissionen. Under de kommande åren kommer det effektiva genomförandet av reformer och investeringar inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens att ha en djupgående positiv inverkan på hur ekonomierna i euroområdets medlemsstater fungerar. Genom den nyckel som används för att fördela dess resurser kommer ett effektivt genomförande av faciliteten för återhämtning och resiliens att främja en uppåtriktad ekonomisk och social konvergens mellan medlemsstaterna i euroområdet. Faciliteten för återhämtning och resiliens har även stärkt förtroendet och bidrar till att stödja tillväxt och makrofinansiell stabilitet, vilket skapar balans i policymixen och kompletterar Europeiska centralbankens (ECB) åtgärder. Förutom att stötta återhämtningen är syftet med faciliteten för återhämtning och resiliens även att omvandla medlemsstaternas ekonomier strukturellt, särskilt när det gäller att förverkliga den gröna och den digitala omställningen. Syftet med att genomföra enhetliga investeringar och reformer inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens och samtidigt utnyttja de sammanhållningspolitiska fonderna är att stärka euroområdets motståndskraft mot framtida chocker, varaktigt öka den potentiella produktionen, stötta sysselsättningen och ta itu med sociala utmaningar. Unionens emissioner av eurodenominerade obligationer för att finansiera faciliteten för återhämtning och resiliens kommer att bidra till djupa och likvida kapitalmarknader i Europa och till att stärka euron som internationell valuta. Emissionerna av gröna obligationer inom ramen för NextGenerationEU kommer att bidra ytterligare till att främja hållbara investeringar.

                  (4)

                  Genomförandet av de reformer och investeringar som ingår i återhämtnings- och resiliensplanerna kommer att leda till utbetalning av finansiering från faciliteten för återhämtning och resiliens och effektivt bidra till uppnåendet av euroområdets politiska prioriteringar, däribland de som fastställs i rådets rekommendation av den 13 juli 2021 om den ekonomiska politiken i euroområdet (5). Detta genomförande handlar bland annat om att stärka nationella institutionella ramar, stödja offentliga investeringar av hög kvalitet, samt politiska åtgärder för att främja social sammanhållning och en rättvis grön och digital omställning. Detta genomförande bör bidra till att säkerställa en hållbar och inkluderande återhämtning, hålla uppe tillväxtpotentialen och stärka motståndskraften. Detta ligger helt i linje med kommissionens meddelande av den 24 november 2021 med titeln Årlig översikt över hållbar tillväxt 2022 och de fyra dimensionerna av konkurrenskraftig hållbarhet, nämligen miljöhållbarhet, produktivitet, rättvisa och makroekonomisk stabilitet.

                  (5)

                  Ekonomiska åtgärder som varit lämpligt stödjande och ömsesidigt förstärkande har på ett effektivt sätt stabiliserat de makroekonomiska förhållandena och begränsat effekterna på arbetsmarknadsutfallen, vilket minskat riskerna för bestående negativa effekter och främjat en snabb ekonomisk återhämtning. En sund mix av penning- och finanspolitiska åtgärder, parallellt med strukturreformer och finanspolitik, kommer även framöver vara helt nödvändig för att euroområdet ska fungera väl, samtidigt som medlemsstaternas och institutionernas respektive ansvarsområden enligt fördraget till fullo respekteras.

                  (6)

                  ECB:s penningpolitiska åtgärder syftar till att säkerställa att olika finansmarknadssegment fungerar väl och att hålla de penningpolitiska transmissionskanalerna intakta, samt ytterst att slå vakt om prisstabiliteten på medellång sikt. I juli 2021 offentliggjorde ECB sin nya penningpolitiska strategi, som innehåller ett symmetriskt inflationsmål på 2 % på medellång sikt. ECB-rådet bekräftade även att dess viktigaste penningpolitiska verktyg fortsätter att vara ECB:s styrräntor. I oktober 2021 inledde ECB en tvåårig utredning om en eventuell utgivning av en digital euro. Skapandet av en digital euro förutsätter ett ingripande av unionslagstiftarna, och kommissionen avser att lägga fram ett lagstiftningsförslag på grundval av artikel 133 i fördraget. Beroende på dess utformning skulle en sådan digital centralbanksvaluta bland annat kunna ge fortsatt tillgång till offentliga pengar i digital form, stödja digitaliseringen av den europeiska ekonomin och aktivt uppmuntra innovation inom massbetalningar. Det skulle dessutom kunna bidra till att stärka eurons internationella roll och unionens öppna strategiska oberoende.

                  (7)

                  Den 19 oktober 2021 antog kommissionen ett meddelande med titeln EU:s ekonomi efter covid-19: Konsekvenser för den ekonomiska styrningen och återupptog därigenom debatten om översynen av den ekonomiska styrningen för att bygga upp ett brett samförstånd om hur ramen för ekonomisk styrning kan stärkas, makroekonomiska obalanser tacklas och finanspolitiska utmaningar hanteras på ett sätt som främjar omställningen och tillväxten och som tar hänsyn till lärdomarna från covid-19-krisen.

                  (8)

                  Det offentliga underskottet i euroområdet som helhet beräknades uppgå till 7,1 % av BNP 2021, men sjunka till 3,9 % 2022. Finanspolitikens inriktning i euroområdet enligt kommissionens ekonomiska höstprognos 2021 förväntades vara fortsatt stödjande under 2021, med en ökning på över 1,75 % av BNP, och 2022, med en ökning på nära 1 % av BNP. Under 2022 kommer både nationellt finansierade och unionsfinansierade offentliga investeringar att bidra till denna stödjande inriktning. Från och med november 2021 ska de 18 nationella återhämtnings- och resiliensplaner i euroområdet som rådet vid den tidpunkten har godkänt ge omfattande ekonomiskt stöd till medlemsstater i euroområdet på upp till 262 miljarder EUR i bidrag och 139 miljarder EUR i lån under perioden fram till 2026. Att medlemsstaternas finanspolitik samordnas med full respekt för stabilitets- och tillväxtpakten är avgörande för en effektiv hantering av den ekonomiska chock som orsakats av covid-19-krisen, för en hållbar återhämtning och för att Ekonomiska och monetära unionen (EMU) ska fungera väl. Den allmänna undantagsklausulen kommer att vara aktiverad även 2022 men förväntas avaktiveras från och med 2023. I takt med att den ekonomiska återhämtningen får fäste ändrar finanspolitiken inriktning från tillfälliga krisåtgärder till riktade åtgärder för att stödja återhämtningen. Ökningen av offentliga skuldkvoter från 85,5 % av BNP 2019 till 100 % av BNP 2021 beror på de kombinerade effekterna av minskad produktion och den politiska respons som var nödvändig för att hantera den mycket kraftiga covid-19-chocken. Eftersom vissa medlemsstater i euroområdet hade höga skuldkvoter redan före denna chock kommer en gradvis, kontinuerlig och tillväxtvänlig skuldminskning att vara ett politiskt mål i en stor del av euroområdet.

                  (9)

                  Det framstår i detta sammanhang som särskilt relevant att förbättra de offentliga finansernas sammansättning genom att bland annat främja investeringar, förbättra budgetåtgärdernas kvalitet och säkerställa hållbara offentliga finanser på medellång och lång sikt, även med tanke på klimatförändringarna och den gröna och den digitala omställningen. Grön budgetering, utgiftsöversyner, välfungerande ramar för förvaltning av offentliga investeringar samt effektiva regelverk för offentlig upphandling kan göra de offentliga finanserna effektivare och mer transparenta och skapa offentligfinansiellt utrymme för ytterligare offentliga investeringar. Reformer för en effektivare och mer rättvis inkomstpolitik har blivit ännu viktigare till följd av covid-19-krisen. Det finns fortfarande utrymme att göra skattesystemen i euroområdet mer tillväxt- och miljövänliga, inte minst genom att åtgärda snedvridningar och minska den i de flesta euromedlemsstater fortfarande höga skattekilen på arbete. Åtgärder mot aggressiv skatteplanering, skatteundandragande och skatteflykt kan göra skattesystemen effektivare och rättvisare, samtidigt som de stöder återhämtningen och ger ökade inkomster. Globaliseringen har gjort det nödvändigt att anpassa skattereglerna till en alltmer digitaliserad ekonomi. En överenskommelse om en reform av den globala beskattningen för att hantera utmaningar på skatteområdet som är en följd av ekonomins digitalisering och begränsa skadlig skattekonkurrens har nåtts inom Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling och G20:s inkluderande ramverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster.

                  (10)

                  Den snabba och kraftfulla politiska responsen på nationell nivå och unionsnivå, bland annat genom NextGenerationEU, har varit effektiv när det gäller att mildra krisens effekter på hushåll och företag. Tack vare detta samordnade agerande har skillnaderna ökat i mindre utsträckning än vad som ursprungligen förväntades och de bestående negativa effekterna har blivit lindrigare. Politiskt stöd i form av till exempel system för korttidsarbete och andra åtgärder för att bevara arbetstillfällen har bidragit till att företag kunnat fortsätta sin verksamhet under hela krisen och har begränsat ökningen av arbetslösheten och minskningen av disponibel inkomst. Även om antalet företag som hamnar på obestånd nu ökar har det varit begränsat under 2021, trots att stödåtgärderna gradvis har dragits tillbaka. Även arbetsmarknadsläget börjar gradvis förbättras, med en sysselsättningsnivå på 72,1 % andra kvartalet 2021, vilket kan jämföras med den högsta nivån före covid-19 på 72,9 % fjärde kvartalet 2019. Att utnyttjandet av digital teknik accelererade under covid-19-krisen kan ha en positiv inverkan på produktiviteten om detta utnyttjande kvarstår på sikt. Samtidigt har den krisen fått mycket stora geografiska, sektoriella och fördelningsmässiga konsekvenser som kommer att kräva omfördelningar både inom och mellan länder och sektorer och innebära betydande övergångskostnader för arbetstagare och företag.

                  (11)

                  Trots att ökningen av konkurser hittills har varit begränsad har många företag en svagare balansräkning till följd av covid-19-krisen, vilket kan begränsa deras förmåga att finansiera investeringsprojekt på kort sikt och ha en negativ inverkan på deras återbetalningsförmåga. I takt med att återhämtningen får fäste bör stödet gradvis fasas ut och bli mer riktat. Ett mindre utnyttjande av skuldinstrument skulle begränsa eventualförpliktelserna och bidra till att bevara företagens investeringskapacitet. Att dra tillbaka de politiska stödåtgärderna vid rätt tidpunkt är en balansgång som går ut på att stödja investeringar och sysselsättning och undvika att livskraftiga företag går omkull, utan att förhindra att företag som inte är livskraftiga försvinner under ordnade former på medellång sikt. Det är i detta sammanhang mycket viktigt att förbättra företagens tillgång till finansiering, stärka deras balansräkningar och effektivisera insolvensreglerna. Det finns stora skillnader mellan de nationella insolvenssystemen i euroområdet och det krävs kapacitetshöjande åtgärder för att främja en effektiv hantering och rättslig behandling. Förbättrade insolvensregler kan även bidra till att stärka balansräkningarna inom banksektorn och därmed ha en positiv inverkan på kreditgivningen. Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1023 (6) om rekonstruktion och insolvens, som syftar till att införa miniminormer i medlemsstaterna för förebyggande rekonstruktion och skuldavskrivning för entreprenörer, ska införlivas i nationell rätt senast den 17 juli 2022. Integreringen av unionens kapitalmarknader är vidare avgörande för att företagen ska få tillgång till alternativa finansieringskällor som ett komplement till banklån. Framsteg med kapitalmarknadsunionen kan förbättra tillgången till finansiering för företag i euroområdet, mobilisera långsiktiga investeringar i ny och i grön teknik och infrastruktur, främja aktieinvesteringar och undanröja gränsöverskridande hinder för investeringar, bland annat genom att harmonisera vissa aspekter av materiell rätt om insolvensförfaranden.

                  (12)

                  Trots att sysselsättningen återhämtar sig snabbt kommer covid-19-krisen och den starka satsningen på miljöanpassning av ekonomin och en snabbare digitalisering att få långsiktiga effekter för vissa sektorer och kategorier av arbetstagare och regioner. Ungdomar har särskilt påverkats, liksom lågutbildade personer och personer med invandrarbakgrund. De nya arbetstillfällen som skapas kan skilja sig från de arbetstillfällen som har försvunnit på grund av den krisen. Vissa grupper, däribland kvinnor, möter fortfarande strukturella utmaningar i fråga om integrering på arbetsmarknaden. Flaskhalsar i försörjningskedjor och kraftigt stigande energipriser kan bromsa återhämtningen av sysselsättningen inom vissa sektorer. Politiska åtgärder som underlättar övergångar och återinträde på arbetsmarknaden kommer därför att vara avgörande för att stödja anpassningen och mildra de sociala konsekvenserna, särskilt i samband med den gröna och den digitala omställningen. Kommissionen lade fram rekommendation (EU) 2021/402 (7) om effektiva aktiva arbetsmarknadsåtgärder till följd av covid-19-krisen, i vilken medlemsstaterna uppmanades att ta fram enhetliga åtgärdspaket som kombinerar åtgärder som syftar till att komma till rätta med bristen på kvalificerad arbetskraft och hjälpa enskilda att framgångsrikt klara av den gröna och den digitala omställningen. Sådana paket skulle bestå av tre delar: i) tidsbegränsade och noggrant utformade anställnings- och övergångsincitament och stöd till entreprenörskap, ii) kompetenshöjnings- och omskolningsmöjligheter som svarar mot arbetsmarknadens behov, och iii) förstärkt stöd från arbetsförmedlingar. Det sociala skyddet spelar samtidigt en avgörande roll för euroområdets sammanhållning efter folkhälsokrisen och den ekonomiska krisen, samt för att säkerställa rättvisa i samband med den gröna och den digitala omställningen. Den europeiska pelaren för sociala rättigheter är fortfarande en kompass för sysselsättning, kompetens och socialpolitiska åtgärder som främjar ekonomisk och social konvergens uppåt och bättre arbets- och levnadsvillkor i medlemsstaterna. I handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som antogs i mars 2021, fastställs tre överordnade unionsmål för i) sysselsättning, ii) vuxenutbildning, och iii) fattigdomsminskning fram till 2030, till vilka de relevanta politiska åtgärderna kommer att bidra. Dessa mål välkomnades av unionens ledare vid det sociala toppmötet i Porto den 8 maj 2021 och vid Europeiska rådets möte den 24–25 juni 2021.

                  (13)

                  Medlemsstaterna har utformat ambitiösa reform- och investeringsplaner med finansiellt och politiskt stöd från faciliteten för återhämtning och resiliens, och genomförandet av dem är avgörande. Att förbättra kvaliteten på institutionerna, i synnerhet genom att öka den administrativa kapaciteten, kommer att vara avgörande för att säkerställa att medlen kommer till användning snabbt och samtidigt undvika att de överlappar eller kolliderar med andra unionsinstrument. Medlemsstaterna kan förbättra ramvillkoren för privata investeringar genom att förbättra företagsklimatet. Att skydda och stärka motståndskraftiga försörjningskedjor på den inre marknaden genom att upptäcka och åtgärda brister och flaskhalsar på utbudssidan kommer, utöver öppna marknader, standardkonvergens och ökad diversifiering, cirkularitet och resurseffektivitet, att vara avgörande för att säkerställa en väl fungerande inre marknad. Rådets rekommendation av den 13 juli 2021 om den ekonomiska politiken i euroområdet, som efterlyser ytterligare integrering av den inre marknaden för varor och tjänster, inbegripet den digitala inre marknaden, genom undanröjande av onödiga begränsningar, bättre marknadsövervakning och säkerställande av tillräcklig administrativ kapacitet, är fortfarande relevant.

                  (14)

                  Till följd av tidigare reformer har banksektorn överlag visat sig ha god motståndskraft i ett läge med allvarlig ekonomisk stress. Det omfattande politiska stödet när krisen var som mest akut och den starka återhämtning som noterats under 2021 har hittills dämpat oron för svagare balansräkningar inom företagssektorn. Det är emellertid möjligt att bankerna i euroområdet kommer att märka av en viss försämring av tillgångskvaliteten. Att övervaka risker i rätt tid, ha proaktiva kontakter med låntagare och aktivt hantera nödlidande lån är, tillsammans med ökad lönsamhet och en robust rättslig ram, viktigt för att upprätthålla banksektorns stabilitet och dess förmåga att finansiera den ekonomiska återhämtningen.

                  (15)

                  Euroområdets ekonomiska storlek och grad av integration har, i likhet med de åtgärder som vidtagits för att hantera covid-19-krisen, varit stabiliserande faktorer globalt under hela den krisen. Med tanke på hur sammanlänkade ekonomierna är kommer medlemsstaterna i euroområdet under de närmaste åren att behöva realisera de investeringar och reformer som man kommit överens om för att komma starkare ur krisen, och samtidigt fördjupa EMU ytterligare för att öka dess motståndskraft mot framtida chocker och dess förmåga att anta en starkare position globalt. Utvecklingen i utvecklade ekonomier och tillväxtekonomier har via olika kanaler en direkt inverkan på euroområdet, inbegripet vad gäller hälso- och vaccinationsstrategier, penningpolitikens inriktning, finansiella flöden, globala värdekedjor och handel. De begränsningar i globala försörjningskedjor som uppstod när återhämtningen kommit igång är ännu ett bevis för att ekonomierna blir alltmer sammanlänkade globalt. Samtidigt har bytesbalansöverskottet i euroområdet fortsatt att minska gradvis och nådde 2020 en nivå som låg i linje med fundamenta. Det väntas emellertid öka från 2,6 % till 3,4 % mellan 2020 och 2023. Att stärka eurons internationella roll, som varit i stort sett stabil de senaste åren, bland annat genom att utveckla en digital euro, skulle kunna öka euroområdets och unionens ekonomiska och finansiella autonomi och förbättra den globala finansiella stabiliteten.

                  (16)

                  Det är fortfarande mycket viktigt att EMU fördjupas. Bankunionen och kapitalmarknadsunionen är ömsesidigt förstärkande projekt som främjar tillväxt, skyddar den finansiella stabiliteten och bidrar till en verklig EMU. Om de luckor som fortfarande finns kvar skulle täppas till skulle detta göra euroområdet ännu mer stabilt och motståndskraftigt, göra det lättare för euroområdets ekonomier att blomstra och stärka eurons internationella roll. Det är fortfarande mycket viktigt att bankunionen och kapitalmarknadsunionen fullbordas, samtidigt som ändringsavtalen avseende fördraget om inrättande av Europeiska stabilitetsmekanismen (8) och avtalet om överföring av och ömsesidighet för bidrag till den gemensamma resolutionsfonden, utfärdat i Bryssel den 21 maj 2014, ratificeras utan onödigt dröjsmål. Detta fullbordande kommer även att främja den gröna och den digitala omställningen, som kräver stora investeringar. Vid sitt toppmöte den 25 juni 2021 upprepade euroländerna sitt åtagande att fullborda bankunionen och uppmanade Eurogruppen i inkluderande format att utan dröjsmål och i samförstånd enas om en stegvis och tidsbunden arbetsplan för alla kvarstående delar. De efterlyste även ett snabbt genomförande av handlingsplanen för kapitalmarknadsunionen 2020, fastställd i kommissionens meddelande av den 24 september 2020 med titeln En kapitalmarknadsunion för människor och företag – en ny handlingsplan, i linje med prioriteringarna i rådets slutsatser av den 3 december 2020 avseende den handlingsplanen. Rådets rekommendation av den 13 juli 2021 om den ekonomiska politiken i euroområdet, som efterlyser ett fullbordande av EMU och en förstärkning av eurons internationella roll, är fortfarande relevant.

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS medlemsstaterna i euroområdet att var för sig, bland annat genom sina återhämtnings- och resiliensplaner, och gemensamt inom Eurogruppen, vidta följande åtgärder under perioden 2022–2023:

                  1.

                  Fortsätta att använda och samordna sin nationella finanspolitik mellan medlemsstater för att effektivt stödja en hållbar och inkluderande återhämtning. Hålla fast vid en finanspolitisk inriktning i hela euroområdet under 2022 som inräknat nationella budgetar och finansieringen från faciliteten för återhämtning och resiliens är måttligt stödjande. Gradvis ställa om offentligfinansiella åtgärder till investeringar som främjar en hållbar och inkluderande återhämtning som är förenlig med den gröna och den digitala omställningen och i detta sammanhang lägga särskild vikt vid budgetåtgärdernas kvalitet. Med tanke på den rådande osäkerheten se till att finanspolitiken snabbt kan anpassas för att kunna hantera covid-19-pandemins utveckling. Differentiera sin finanspolitik med hänsyn till hur långt de har kommit i sin återhämtning, säkerställa hållbara offentliga finanser och öka investeringarna, med beaktande av behovet av minskade skillnader.

                  2.

                  Främja åtgärder mot aggressiv skatteplanering, skatteundandragande och skatteflykt för att säkerställa rättvisa och effektiva skattesystem. Arbeta för att begränsa skadlig skattekonkurrens, bland annat genom att genomföra den globala samförståndslösningen som syftar till att hantera utmaningar på skatteområdet som är en följd av ekonomins digitalisering och globalisering. Minska skattekilen på arbete och främja en övergång från skatt på arbete till skatter som är mindre snedvridande. Övergå från krisåtgärder till återhämtningsåtgärder på arbetsmarknaderna genom att säkerställa effektiva aktiva arbetsmarknadsåtgärder: i) stödja övergångar på arbetsmarknaden, i synnerhet mot en grön och digital ekonomi, ii) kombinera åtgärder för att komma till rätta med kompetensbrist, stärka fortbildning och omskolning, skapa riktade anställningsincitament, och iii) öka de offentliga arbetsförmedlingarnas kapacitet att hantera dålig matchning mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft. Stärka inkluderande system för god utbildning och fortbildning. Främja integrering av unga, kvinnor och sårbara grupper på arbetsmarknaden, säkerställa tillfredsställande arbetsvillkor och ta itu med segmenteringen av arbetsmarknaden, utveckla och vid behov anpassa sociala trygghetssystem och förbättra tillträdet för att hantera utmaningarna till följd av covid-19-krisen och de utmaningar som är kopplade till den gröna och den digitala omställningen. Säkerställa att arbetsmarknadens parter verkligen är delaktiga i utformningen av politiken, samt stärka den sociala dialogen och främja kollektivförhandlingarna. Säkerställa utbyte av och konvergens mot god praxis när det gäller arbetsmarknads- och socialpolitik som gör ekonomin och samhället mer motståndskraftiga.

                  3.

                  Övervaka effekterna av de politiska stödpaketen för företag, fokusera på ett mer riktat solvensstöd för livskraftiga företag som har drabbats av problem under covid-19-krisen och i större utsträckning använda egetkapitalliknande instrument. Öka insolvenssystemens förmåga att effektivt och i rätt tid hantera konkurser och omstrukturering av skuld, maximera bevarandet av värde samt främja en effektiv fördelning av kapital i den reala ekonomin och gränsöverskridande investeringar. Snabbt gå vidare med att fördjupa kapitalmarknadsunionen, där kommissionen har lagt fram lagstiftningsförslag med fokus på att stödja finansieringen av ekonomin, förbättra investeringsmöjligheterna för företag och enskilda samt avlägsna omotiverade gränsöverskridande hinder för investeringar på den inre marknaden.

                  4.

                  Fortsätta att stärka nationella institutionella ramar och genomföra reformer för att hantera flaskhalsar för investering och omfördelning av kapital, samt säkerställa att unionsmedel används effektivt och i rätt tid. Minska den administrativa bördan för företag och förbättra företagsklimatet. Öka den offentliga förvaltningens effektivitet och digitalisering. Förbättra förvaltningen av offentliga medel, bland annat genom grön budgetering och effektivare ramar för hantering av offentliga investeringar, och använda utgiftsöversyner för att förbättra de offentliga finansernas sammansättning och kvalitet, särskilt kvaliteten på offentliga investeringar och investeringar i människor och kompetens samt för att i högre grad rikta in de offentliga utgifterna på återhämtnings- och resiliensbehov.

                  5.

                  Säkerställa makrofinansiell stabilitet och upprätthålla kreditkanalerna till ekonomin, fortsätta att hantera nödlidande lån genom att bland annat övervaka tillgångskvalitet och i rätt tid etablera proaktiva kontakter med gäldenärer som hamnat i trångmål, särskilt om de är livskraftiga, och vidareutveckla sekundärmarknader för nödlidande lån. Fortsätta arbetet med att fullborda bankunionen med hjälp av en stegvis och tidsbunden arbetsplan för alla kvarstående nödvändiga delar och med samma ambitionsnivå samt med att stärka eurons internationella roll. Fortsätta att stödja det förberedande arbetet med ett eventuellt införande av en digital euro.

            I det fortsatta arbetet med att fördjupa EMU bör hänsyn tas till lärdomarna från unionens övergripande politiska åtgärder med anledning av covid-19-krisen. En fortsatt fördjupning av EMU bör eftersträvas med full respekt för unionens inre marknad och på ett öppet och transparent sätt gentemot medlemsstater utanför euroområdet.

         Utfärdad i Luxemburg den 5 april 2022.

               På rådets vägnar

            B. LE MAIRE

               Ordförande

         (1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Rådets förordning (EU) 2020/2094 av den 14 december 2020 om inrättande av Europeiska unionens återhämtningsinstrument för att stödja återhämtningen efter covid-19-krisen (EUT L I 433, 22.12.2020, s. 23).

         (4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

         (5)  EUT C 283, 15.7.2021, s. 1.

         (6)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1023 av den 20 juni 2019 om ramverk för förebyggande rekonstruktion, om skuldavskrivning och näringsförbud och om åtgärder för att göra förfaranden rörande rekonstruktion, insolvens och skuldavskrivning effektivare samt om ändring av direktiv (EU) 2017/1132 (Rekonstruktions- och insolvensdirektiv) (EUT L 172, 26.6.2019, s. 18).

         (7)  Kommissionens rekommendation (EU) 2021/402 av den 4 mars 2021 om effektiva aktiva arbetsmarknadsåtgärder till följd av covid-19-krisen (Ease-åtgärder) (EUT L 80, 8.3.2021, s. 1).

         (8)  Fördrag om inrättande av Europeiska stabilitetsmekanismen mellan Konungariket Belgien, Förbundsrepubliken Tyskland, Republiken Estland, Irland, Republiken Grekland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Republiken Cypern, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Storhertigdömet Luxemburg, Malta, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Republiken Finland, undertecknat i Bryssel den 2 februari 2012.


title: Europeiska centralbankens rekommendation av den 29 mars 2022 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Lietuvos bankas (ECB/2022/15) 2022/C 153/02

text:
               7.4.2022

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 153/7

      EUROPEISKA CENTRALBANKENS REKOMMENDATION
      av den 29 mars 2022
      till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Lietuvos bankas
      (ECB/2022/15)
      (2022/C 153/02)
      ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
      med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 27.1, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd godkänt.

                  (2)

                  Förordnandet för Lietuvos bankas nuvarande externa revisorer, Ernst & Young Baltic UAB, löpte ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2021. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2022.

                  (3)

                  Lietuvos bankas har utsett UAB ROSK Consulting som sina externa revisorer för räkenskapsåren 2022–2024.

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.
      Det rekommenderas att UAB ROSK Consulting utses till externa revisorer för Lietuvos bankas för räkenskapsåren 2022–2024.

         Utfärdad i Frankfurt am Main den 29 mars 2022.

            Christine LAGARDE

               ECB:s ordförande


title: Kommissionens rekommendation (EU) 2022/561 av den 6 april 2022 om övervakning av förekomsten av glykoalkaloider i potatis och potatisprodukter

text:
               7.4.2022

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 108/66

      KOMMISSIONENS REKOMMENDATION (EU) 2022/561
      av den 6 april 2022
      om övervakning av förekomsten av glykoalkaloider i potatis och potatisprodukter
      EUROPEISKA KOMMISSIONEN UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Panelen för främmande ämnen i livsmedelskedjan (Contam) vid Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) antog 2020 en riskbedömning av glykoalkaloider i foder och livsmedel, särskilt i potatis och potatisprodukter (1).

                  (2)

                  De akuta toxiska effekterna av glykoalkaloider (α-solanin och α-chakonin) i potatis hos människor är bland annat gastrointestinala symtom som illamående, kräkningar och diarré. För dessa effekter angav Contam-panelen en lägsta observerade effektnivå på totalt 1 mg glykoalkaloider/kg kroppsvikt per dag som referenspunkt för riskkarakteriseringen efter akut exponering. En exponeringsmarginal över 10 indikerar att det inte finns några hälsorisker. I denna exponeringsmarginal på 10 omfattas extrapolering från en lägsta observerade effektnivå till en nivå där ingen skadlig effekt observeras (en faktor på 3) och toxikodynamikens interindividuella variabilitet (en faktor på 3,2). Eftersom uppskattningar av akut exponering i vissa exponeringsscenarier resulterade i en exponeringsmarginal under 10 indikerar det en hälsorisk.

                  (3)

                  Contam-panelen rekommenderade att fler uppgifter skulle samlas in om förekomsten av glykoalkaloider och deras aglykoner i de potatissorter som finns på marknaden, i nya potatissorter från förädlingsförsök och i bearbetade potatisprodukter, inklusive spädbarnsmat.

                  (4)

                  Bra jordbruksmetoder, goda lagrings- och transportförhållanden och god tillverkningssed kan minska förekomsten av glykoalkaloider i potatis och bearbetade potatisprodukter. Mer information måste dock samlas in om de faktorer som leder till relativt höga halter av glykoalkaloider i potatis och bearbetade potatisprodukter för att det ska gå att fastställa vilka åtgärder som behöver vidtas för att undvika eller minska förekomsten av glykoalkaloider i de livsmedlen. Om möjligt bör nedbrytningsprodukterna β- och γ-solanin och β- och γ-chakonin samt aglykonen solanidin också analyseras, särskilt i bearbetade potatisprodukter, eftersom dessa föreningar har samma toxicitet som α-solanin och α-chakonin.

                  (5)

                  Resultaten av övervakningen av glykoalkaloider måste vara tillförlitliga och jämförbara. Det är därför lämpligt att ge anvisningar för hur glykoalkaloiderna bör extraheras och ange vilka krav som ställs för analys. Eftersom förekomsten av glykoalkaloider är högre i oskalad potatis än i skalad potatis, och högre i småpotatis än i större potatis, är det viktigt att lämna information om dessa faktorer när man rapporterar uppgifter om förekomst.

                  (6)

                  För att ge vägledning om när det är lämpligt att kartlägga de faktorer som leder till relativt höga halter av glykoalkaloider bör det fastställas ett riktvärde för potatis. Mer information bör också samlas in om hur bearbetning påverkar halten av glykoalkaloider.

                  (7)

                  Det är därför lämpligt att rekommendera övervakning av glykoalkaloider i potatis och potatisprodukter och kartläggning av faktorer som leder till höga halter av dem, samt att samla in mer information om hur bearbetning påverkar halten av glykoalkaloider.

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

                  1.

                  Medlemsstaterna bör med livsmedelsföretagarnas aktiva medverkan övervaka glykoalkaloiderna α-solanin och α-chakonin i potatis och potatisprodukter. Om möjligt bör nedbrytningsprodukterna β- och γ-solanin och β- och γ-chakonin samt aglykonen solanidin också analyseras, särskilt i bearbetade potatisprodukter.

                  2.

                  För att förhindra enzymatisk nedbrytning av α-chakonin, i synnerhet vid analys av rå potatis (oskalad/skalad), bör en lösning av 1 % myrsyra i metanol tillsättas potatisen i förhållandet 1:2 (volym:vikt) när de blandas och homogeniseras före extraktion och rening. De rekommenderade analysmetoderna är vätskekromatografi med ultraviolett diod-array-detektion (LC-UV-DAD) eller vätskekromatografi-masspektrometri (LC-MS). Andra analysmetoder kan användas under förutsättning att det finns belägg för att de ger tillförlitliga resultat för enskilda glykoalkaloider. Kvantifieringsgränsen för bestämning av varje glykoalkaloid bör helst vara omkring 1 mg/kg och bör inte vara högre än 5 mg/kg.

                  3.

                  Medlemsstaterna bör, med livsmedelsföretagarnas aktiva medverkan, genomföra undersökningar för att kartlägga de faktorer som leder till halter över riktvärdet på 100 mg/kg som summan av α-solanin och α-chakonin i potatis och bearbetade potatisprodukter.

                  4.

                  Medlemsstaterna och livsmedelsföretagarna bör senast den 30 juni varje år förse Efsa med uppgifter för det föregående året för sammanställning i en databas i enlighet med kraven i Efsas vägledning om standardiserad provbeskrivning för livsmedel och foder och Efsas ytterligare särskilda rapporteringskrav (2). För potatis och bearbetade potatisprodukter är det viktigt att rapportera potatissort och storlek (genomsnittlig vikt, särskilt för oskalad potatis), färskpotatis eller potatis som lagras mogen eller under en längre tid, provtagningsplats (producent, grossisthandel, detaljhandel) och om potatisen skalades eller inte (3).

         Utfärdad i Bryssel den 6 april 2022.

               På kommissionens vägnar

            Stella KYRIAKIDES

               Ledamot av kommissionen

         (1)  Efsas Contam-panel (Efsas vetenskapliga panel för främmande ämnen i livsmedelskedjan), 2020, ”Scientific Opinion – Risk assessment of glycoalkaloids in feed and food, in particular in potatoes and potato-derived products”, EFSA Journal, vol. 8(2020):18, artikelnr 6222, 190 sidor, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.,6222.

         (2)  https://www.efsa.europa.eu/sv/call/call-continuous-collection-chemical-contaminants-occurrence-data-0.

         (3)  Tester av hur skalning påverkar halten glykoalkaloider bör utföras med en (potatis)skalare.