title: Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Slovakiens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Slovakiens stabilitetsprogram 2020 2020/C 282/25

text:
               26.8.2020

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 282/164

      RÅDETS REKOMMENDATION
      av den 20 juli 2020
      om Slovakiens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Slovakiens stabilitetsprogram 2020
      (2020/C 282/25)
      EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,
      med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,
      med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,
      med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,
      med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,
      med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,
      med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,
      med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,
      med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Slovakien inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

                  (2)

                  Landsrapporten 2020 för Slovakien offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Slovakiens framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Slovakiens framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål.

                  (3)

                  Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

                  (4)

                  Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

                  (5)

                  Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

                  (6)

                  Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

                  (7)

                  Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

                  (8)

                  Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Slovakien uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

                  (9)

                  Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan regioner på grund av olika specialiseringsmönster och luckor i infrastrukturen. Detta medför en betydande risk för ökande regionala skillnader inom Slovakien, särskilt mellan å enda sidan huvudstaden och västra Slovakien och å andra sidan östra och sydöstra Slovakien. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

                  (10)

                  Den 18 maj 2020 lade Slovakien fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt stabilitetsprogram för 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

                  (11)

                  Slovakien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del.

                  (12)

                  Den 13 juli 2018 rekommenderade rådet Slovakien att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna (7) inte överstiger 4,1 % under 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,5 % av bruttonationalprodukten (BNP). I kommissionens samlade bedömning bekräftas en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga strukturella målet 2019 samt 2018 och 2019 sammantaget. Eftersom den allmänna undantagsklausulen aktiverats är det emellertid inte motiverat med fler åtgärder inom ramen för förfarandet vid betydande avvikelse för Slovakien.

                  (13)

                  Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 1,3 % av BNP 2019 till ett underskott på 8,4 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska från 4,9 % av BNP 2021 till 3,7 % av BNP 2022 och till 2,9 % av BNP 2023. Efter att ha sjunkit till 48 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 61,2 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin.

                  (14)

                  Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Slovakien antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 2,6 % av BNP. Åtgärderna omfattar lönekompensation för arbetstagare, subventioner för egenföretagare, sjukförsäkrings- och vårdsystem och inköp av medicinska varor i samband med covid-19-pandemin. Dessutom har Slovakien aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen och som enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas till 3 % av BNP. Åtgärderna omfattar uppskov med inkomstskatt och sociala avgifter om inkomsterna sjunkit med mer än 40 % (1,4 % av BNP) och lånegarantier (1,6 % av BNP). Sammantaget ligger de åtgärder som Slovakien har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

                  (15)

                  På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Slovakiens saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -8,5 % av BNP 2020 och -4,2 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021.

                  (16)

                  Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Slovakiens planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt.

                  (17)

                  Efter covid-19-utbrottet har Slovakien vidtagit snabba åtgärder utan motstycke för att stoppa och förebygga vidare spridning av viruset. Efter att det första fallet konstaterats den 6 mars 2020 utlystes undantagstillstånd från och med den 12 mars 2020, och sträng social distansering, karantän- och sanitetsregler och reserestriktioner infördes. Butiker och produktion i betydelsefulla ekonomiska sektorer stängde i flera veckor, till dess att regeringen gradvis började häva restriktionerna med början i slutet av april 2020. Till följd av detta förväntas den slovakiska ekonomin gå in i en djup recession 2020 eftersom privat konsumtion, investeringar och handel drabbas. Ekonomin spås minska markant med 6,7 % under 2020, och arbetslösheten förväntas nå 8,8 % under 2020, en ökning från 5,8 % under 2019. Slovakien har reagerat med flera åtgärder för att mildra krisens skadeverkningar, bland annat genom att omfördela 1,2 miljarder euro i outnyttjade sammanhållningspolitiska medel. Åtgärderna omfattar bland annat system för korttidsarbete med lönekompensation, stöd till anställdas inkomst genom sjukdoms- och vårdförmåner samt bidrag till egenföretagare för att kompensera deras inkomstbortfall. Ytterligare åtgärder, som syftar till att stödja företags och egenföretagares likviditet på kort sikt, är bland annat banklån, uppskov med skatter och sociala avgifter samt bankgarantier och system med förmånlig ränta. Ett lånesystem för små och medelstora företag med en ursprunglig tilldelning på 38 miljoner euro kommer att utökas med 330 miljoner euro från outnyttjade unionsmedel och ett nationellt system uppgående till 500 miljoner euro. Andra åtgärder är att skattekontroller och förhandsinbetalningar av skatt skrinläggs och att företag och enskilda får anstånd med att betala hyra.

                  (18)

                  Covid-19-pandemin gör att det är ännu viktigare för Slovakien att fortsätta att ta itu med de strukturella utmaningarna i landets hälso- och sjukvårdssystem. Det krävs ytterligare investeringar för att öka dess resiliens, åtgärda bristen på vårdpersonal och säkerställa att det finns ett tillräckligt utbud av kritiska medicinska produkter och kritisk infrastruktur. Parallellt med insatserna för att säkra tillräckligt med vårdpersonal i framtiden skulle effektiva politiska insatser kunna minska de geografiska skillnaderna i tillgången till läkare och säkerställa tillgång till vård för hela befolkningen. Att modernisera sjukhusnätet och åtgärda den strukturella underfinansieringen av de offentliga sjukhusen är avgörande för att man ska kunna förbättra hälso- och sjukvårdstjänsternas kvalitet och kostnadseffektivitet. Primärvården måste stärkas för att minska trycket på sjukhusen och förbättra behandlingen av kroniska sjukdomar, i kombination med ökad samordning mellan olika nivåer och typer av vård. Särskilt oroande är den otillräckliga tillgången till långvarig vård och omsorg av hög kvalitet till överkomligt pris, på grund av den allmänna underfinansieringen av samhällsbaserad och hembaserad vård, splittrad förvaltning och brist på regelbunden samordning av sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster.

                  (19)

                  Covid-19-krisen har visat på de sociala utmaningar som redan fanns i Slovakien. Det har uppstått ett akut behov av att i nära samarbete med arbetsmarknadens parter ge arbetstagarna adekvat ersättning för inkomstbortfall. För att mildra krisens inverkan på sysselsättningen har system för korttidsarbete satts in, med bidrag från unionsfonderna. Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 8,8 % 2020 och återhämta sig något, till 7,1 % 2021. Trots en viss uppmjukning 2018 kännetecknas systemet med arbetslöshetsförmåner i Slovakien av stränga stödberättigandekrav, förhållandevis kort varaktighet (i regel sex månader, med små förlängningar under krisen) och låg ersättningsgrad för förmånstagarna. Vissa grupper är särskilt sårbara för krisen och kan drabbas av begränsad tillgång till socialt skydd och omsorgstjänster, däribland marginaliserade romska befolkningsgrupper, som ofta saknar tillgång till grundläggande tjänster, liksom äldre och lågutbildade.

                  (20)

                  Covid-19-krisen har ökat behovet av att utveckla befolkningens digitala färdigheter, även lärarnas, och behovet av att bygga ut bredband, eftersom många elever fortfarande saknar internetanslutning eller andra förutsättningar att studera hemma, särskilt i marginaliserade romska befolkningsgrupper. Utmaningar rörande lika tillgång till inkluderande utbildning av god kvalitet kvarstår, eftersom de studerandes grundläggande kompetens och allmänna resultat påverkas starkt av deras socioekonomiska bakgrund. Det råder tydliga skillnader i resultat mellan skolor och regioner, vilket också den höga andelen unga med högst grundskoleutbildning på vissa platser, särskilt i östra Slovakien, är ett tecken på. Läraryrkets attraktionskraft och den grundläggande lärarutbildningens kvalitet är fortfarande låg. Dessutom är andelen barn i landet som deltar i förskola och barnomsorg, särskilt barn under tre år, lägst i unionen, vilket ytterligare försämrar utbildningsresultaten, särskilt för barn med sämre förutsättningar.

                  (21)

                  Covid-19-krisen har gjort snabba insatser i form av likviditetsstöd till företag till en akut prioritering för Slovakien genom väl riktade lån och garantier, särskilt till små och medelstora företag, med hjälp av den nya flexibiliteten enligt den tillfälliga ramen för statligt stöd för att understödja ekonomin och omfördela sammanhållningspolitiska medel. Tillräckliga riskgarantier i kombination med låg ränta och långa löptider kan bidra till att lån beviljas snabbt av förmedlare och utnyttjas snabbt av företagen. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. Att bevilja uppskov med betalningar av skatter och sociala avgifter kan ytterligare bidra till att lindra likviditetsbristen på kort sikt för små och medelstora företag och egenföretagare. Bekämpning av skatteflykt och bättre skattemoral förblir prioriterat för Slovakien på medellång sikt som ett sätt att säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet och främja lika spelregler för alla, vilket underlättar den ekonomiska återhämtningen. För att de små och medelstora företagen ska kunna ha ett livskraftigt kassaflöde är det viktigt att offentliga myndigheter på alla nivåer och företag instrueras att betala fakturorna till sina leverantörer snabbare.

                  (22)

                  Att verka för ett gynnsamt företagsklimat och höja de offentliga tjänsternas kvalitet är avgörande för återhämtningen och för ett mer fördelaktigt investeringsklimat. För att återhämtningsåtgärderna ska få avsedd verkan är det viktigt att minska onödiga administrativa bördor och förenkla rutinerna, bland annat genom effektiv användning av en gemensam kontaktpunkt för företagen. Slovakiens offentliga institutioner och offentliga förvaltning har fortfarande generellt låg effektivitet. Effektiviteten kan höjas genom ytterligare digitalisering och bättre samordning och planering av den digitala infrastrukturen och programvaruutvecklingen. Ytterligare reformer kan inriktas på att förbättra samordningen av det politiska beslutsfattandet och lagstiftandet och säkerställa att den offentliga förvaltningen och personaladministrationen håller hög kvalitet. För att stärka ekonomins resiliens skulle Slovakien tjäna på att öka näringslivets innovationsförmåga, särskilt i de små och medelstora företagen, genom att åtgärda den splittrade styrningen i forsknings- och innovationsekosystemet. Bättre samarbete mellan näringsliv, forskning, högskolor och offentlig sektor kan stödja kunskaps- och kompetensspridning och hjälpa företagen vara innovativa och utveckla nya arbetssätt och produktionsprocesser.

                  (23)

                  För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. För att mindre utvecklade regioner ska kunna komma i kapp och bli mer kunskapsbaserade, konkurrenskraftiga och produktiva krävs mer strategiska investeringar i Slovakien, särskilt för att utveckla infrastrukturen, bland annat digitala och andra centrala tjänster, och för att förbättra transportnäten. Covid-19-utbrottet har framhävt befintliga luckor i den digitala infrastrukturen. Om bredbandstäckningen och bredbandshastigheten ökar kan tillgången till internet bli mer jämlik och bättre. Slovakiens utbildningsystem och arbetsmarknad kan förbättras med satsningar på att rusta befolkningen med bättre kompetens för en föränderlig ekonomi och ett föränderligt samhälle, bland annat genom livslångt lärande, mer samarbete mellan näringsliv och utbildning på alla nivåer och bättre kopplingar mellan yrkesutbildnings- och omskolningsprogram och dagens och morgondagens behov på arbetsmarknaden.

                  (24)

                  För att återgå till ekonomisk tillväxt krävs politiska satsningar och riktade investeringar de närmaste åren så att Slovakien kan ta vara på möjligheterna att skapa en mer hållbar ekonomi som kännetecknas av högre förädlingsvärde. Under dessa satsningar bör regionala skillnader beaktas. Prioriterade områden för ytterligare satsningar enligt Slovakiens nationella energi- och klimatplan är bland annat att minska industrins energiintensitet, stödja energieffektiva lösningar, särskilt i hushållen, och investera i förnybar energi. En mer stödjande reglering kan bidra till att öka andelen förnybar energi i energiförsörjningen. Slovakien skulle tjäna på att snabbare genomföra handlingsplanen för omställning av Horná Nitra, styra om medlen till lösningar för hela regionen och ta tillfället i akt att snabbare fasa ut kol. Att minska luftföroreningar på grund av eldning med fasta bränslen och tilltagande utsläpp från transporter, förbättra avfallshanteringen med innovativa lösningar för insamling och behandling, bygga färdigt dricksvatten- och avloppsnäten för att lösa sanitära problem, stödja projekt för smarta nät och lotsa industrin i riktning mot en klimatneutral och cirkulär ekonomi kan bidra till att få in Slovakien på vägen mot hållbar ekonomisk tillväxt. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Slovakien att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Slovakien möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

                  (25)

                  Nya tendenser inom den internationella organiserade brottsligheten, däribland missbruk av juridiska enheter för penningtvätt, gör att Slovakien bör uppgradera sitt regelverk mot penningtvätt för att förebygga och bekämpa ekonomisk brottslighet. Bilden av riskerna är fortfarande ofullständig, trots regeringens ambitiösa planer att stärka förebyggande och utredningar av och åtal mot penningtvätt. Personalbrist och begränsad utbildning hämmar en verkningsfull tillsyn över yrkesverksamma inom bolagsgrundande. Åtgärderna i regeringens handlingsplan har ännu inte utmynnat i verktyg för att effektivt identifiera och lagföra penningtvättbrott och beslagta tillgångar.

                  (26)

                  Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

                  (27)

                  Slovakien bör fortsätta att arbeta enligt sitt åtagande att åtgärda de specifika problemen när det gäller rättsväsendets integritet, eftersom de torde undergräva förtroendet för att det fungerar som avsett. Framstegen med reformer för korruptionsbekämpning är fortfarande begränsade i Slovakien. Ett antal förebyggande reformer har ännu inte beslutats eller genomförts, däribland regler om lobbying, gåvor, jäv och kontakter med tredje man i beslutsprocessen samt skydd av visselblåsare. Även om brottsstatistiken varierar är antalet korruptionsrelaterade ärenden på hög nivå under utredning fortfarande lågt. Samtidigt har satsningar på att bestraffa juridiska personer haft viss inverkan.

                  (28)

                  Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Slovakien att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

                  (29)

                  Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Slovakien säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas.

                  (30)

                  Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Slovakiens ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Slovakien har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Slovakien utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

                  (31)

                  Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (8) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Slovakien att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

                  1.

                  Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Förbättra hälso- och sjukvårdssystemets resiliens när det gäller vårdpersonal, kritiska medicinska produkter och infrastruktur. Förbättra primärvården och samordningen mellan olika typer av vård.

                  2.

                  Tillhandahålla tillräcklig inkomstersättning och säkerställa tillgång till socialt skydd och grundläggande tjänster för alla. Stärka de digitala färdigheterna. Säkerställa lika tillgång till utbildning av god kvalitet.

                  3.

                  Effektivt genomföra åtgärder för att tillhandahålla likviditet till små och medelstora företag och egenföretagare. Fylla luckor i den digitala infrastrukturen. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen, särskilt ren och effektiv produktion och användning av energi och resurser, hållbara kollektivtransporter samt avfallshantering.

                  4.

                  Säkerställa effektiv tillsyn och kontroll av efterlevnaden av regelverket mot penningtvätt. Säkerställa ett gynnsamt företagsklimat och offentliga tjänster av god kvalitet genom förbättrad samordning och förbättrat beslutsfattande. Åtgärda problemen när det gäller rättsväsendets integritet.

         Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

               På rådets vägnar

            J. KLOECKNER

               Ordförande

         (1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 148.

         (4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  De primära offentliga nettoutgifterna består av de totala offentliga utgifterna exklusive ränteutgifter, utgifter för unionsprogram som motsvaras fullt ut av inkomster från unionsmedel och icke-diskretionära förändringar i utgifterna för arbetslöshetsförmåner. Nationellt finansierade fasta bruttoinvesteringar är utjämnade över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller lagstadgade inkomstökningar är inräknade. Engångsåtgärder på såväl inkomst- som utgiftssidan är avräknade.

         (8)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.


title: Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Sveriges nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Sveriges konvergensprogram 2020 2020/C 282/27

text:
               26.8.2020

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 282/177

      RÅDETS REKOMMENDATION
      av den 20 juli 2020
      om Sveriges nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Sveriges konvergensprogram 2020
      (2020/C 282/27)
      EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,
      med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.2,
      med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,
      med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,
      med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,
      med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,
      med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,
      med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,
      med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,
      med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Sverige var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

                  (2)

                  Landsrapporten 2020 för Sverige offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Sveriges framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (nedan kallade de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Sveriges framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Sverige har makroekonomiska obalanser. I synnerhet innebär övervärderade bostadspriser i kombination med hushållens ständigt ökande skuldsättning en risk för en oordnad korrigering. Detta kan ha en negativ inverkan på ekonomin och potentiellt också på banksektorn. En eventuell negativ inverkan banksektorn kan också leda till negativa spridningseffekter i grannländerna, eftersom de finansiella systemen är sammanlänkade. Vissa åtgärder har vidtagits på senare år för att komma till rätta med dessa obalanser. De åtgärderna har dock haft begränsade effekter hittills. Det finns fortfarande brister i centrala politikområden, särskilt när det gäller skatteincitament för lånefinansierat bostadsägande samt bostadsutbudets och framför allt hyresmarknadens funktion.

                  (3)

                  Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen, som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

                  (4)

                  Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärder bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

                  (5)

                  Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

                  (6)

                  Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

                  (7)

                  Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

                  (8)

                  Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Sverige uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

                  (9)

                  Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan regioner på grund av olika specialiseringsmönster – i synnerhet i regioner som är påtagligt beroende av turism och, mer allmänt, av direkta kontakter mellan företag och konsumenter. Detta medför en betydande risk för ökande regionala och territoriella skillnader inom Sverige, vilket förvärrar den trend mot långsamt växande skillnader mellan huvudstadsregionen och övriga landet eller mellan stads- och landsbygdsområden som redan iakttagits. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

                  (10)

                  Sverige lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 27 april 2020 och sitt konvergensprogram för samma år den 28 april 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

                  (11)

                  Sverige omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del.

                  (12)

                  Enligt konvergensprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 0,4 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 3,8 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 1,4 % av BNP 2021 och nå ett överskott på 1,5 % av BNP till 2023. Efter att ha sjunkit till 35 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 40 % 2020 enligt konvergensprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av den stora osäkerhet som är förknippad med covid-19-pandemin.

                  (13)

                  Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Sverige antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt konvergensprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 2,4 % av BNP. Åtgärderna omfattar en förstärkning av hälso- och sjukvården (0,1 % av BNP), nödhjälp till utsatta sektorer (1,6 % av BNP) samt arbetsmarknadspolitiska och socialpolitiska åtgärder (0,2 % av BNP). Dessutom har Sverige aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen. Enligt konvergensprogrammet för 2020 omfattar dessa åtgärder i synnerhet skatteuppskov motsvarande upp till 6,9 % av BNP, samt olika typer av lånegarantier och utökade kreditmöjligheter som uppgår till cirka 4,7 % av BNP. Sammantaget ligger de åtgärder som Sverige har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

                  (14)

                  På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Sveriges saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -5,6 % av BNP 2020 och -2,2 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021.

                  (15)

                  Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Sveriges planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/1997 inte är uppfyllt.

                  (16)

                  Sveriges ekonomi har bromsat in på ett aldrig tidigare skådat sätt sedan covid-19-pandemin bröt ut. Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 9,7 % 2020 och återhämta sig något, till 9,3 % 2021. Den privata konsumtionen väntas minska kraftigt, i synnerhet inom de mest utsatta konsumtionskategorierna som transporter, restauranger och logi. De fasta bruttoinvesteringarna väntas falla ännu mer än konsumtionen, främst på grund av osäkerheten kring hur snabbt återhämtningen kan gå. De svenska myndigheterna började tidigt vidta åtgärder och har successivt ökat omfattningen på de politiska åtgärderna i takt med utbredningen av covid-19-pandemin. Åtgärderna har gällt hälso- och sjukvården och varit inriktade på nedgången i ekonomin. De hälso- och sjukvårdsrelaterade åtgärderna omfattar statligt ekonomiskt stöd till de regioner och kommuner som är ansvariga för hälso- och sjukvårdssystemet för att täcka extra kostnader till följd av covid-19-pandemin. På det ekonomiska området har regeringen vidtagit en rad åtgärder för att mildra kostnaderna för företagssektorn (korttidspermittering, sjuklönekostnader, tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter, kreditgarantier och hyressänkningar) samt för att säkerställa likviditeten i företagen (anstånd med skatteinbetalningar, inklusive inbetalningar av mervärdesskatt). Sveriges centralbank, Sveriges Riksbank, har dessutom beslutat om lån till banker för vidareutlåning till företag, köp av stats- och kommunobligationer samt säkerställda hypoteksobligationer och köp av obligationer och företagscertifikat utgivna av svenska icke-finansiella företag. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. Riksbanken har också ingått valutaswapavtal med andra centralbanker för att säkerställa att de större valutorna finns tillgängliga för den finansiella sektorn. Social- och arbetsmarknadspolitiken har breddats, till exempel genom tillfälliga förändringar av sjukersättningen, höjd arbetslöshetsersättning, sänkta krav för tillträde till arbetslöshetssystemet och aktiv arbetsmarknads- och utbildningspolitik (t.ex. gröna jobb, förlängning av nystartsjobb, sommarkurser, fler studenter i den högre utbildningen).

                  (17)

                  Sveriges svar på covid-19-pandemin på kort sikt är beroende av att lämpliga resurs- och kapacitetsbuffertar säkras och att vårdpersonalens roller och ansvar anpassas. På medellång sikt bör detta leda till en aktuell och geografiskt balanserad hälso- och sjukvård, ett lämpligt utnyttjande av vårdpersonal i olika vårdformer (t.ex. öppenvård och sluten vård), och bidra till att undvika en strukturell brist på vårdpersonal. Att utnyttja Sveriges starka sektor för forskning och innovation (FoI) för vetenskapsstyrda åtgärder kan bidra till utvecklingen av vaccin, behandlingar och diagnostik och till att omvandla forskningsrön till folkhälsopolitik.

                  (18)

                  Genom att stödja kompetensförsörjningen, i synnerhet när det gäller digital kompetens, kan en högre produktivitetstillväxt upprätthållas med hjälp av FoI inom högteknologiska sektorer, och hjälpa Sverige att nå sina ambitiösa klimat- och energimål i den nationella energi- och klimatplanen. Det behövs också investeringar för att minska skillnaderna i utbildningsresultat mellan elever med invandrarbakgrund och elever med inrikes födda föräldrar. Arbetskraftens höga kvalitet var en viktig bidragande faktor till tillväxten i arbetsproduktivitet men det bidraget hade i det närmaste upphört före covid-19-krisen. Inträdet på arbetsmarknaden för grupper vars potential inte utnyttjades fullt ut före krisen, till exempel invandrare från länder utanför EU och personer med funktionsnedsättning, kommer också att vara nödvändigt. Bristen på kvalificerad arbetskraft har varit särskilt markant inom utbildningssektorn, hälso- och sjukvården, socialt arbete, informations- och kommunikationsteknik, industrin och byggbranschen.

                  (19)

                  För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Över hälften av arbetsgivarna inom den digitala sektorn och mikroelektroniksektorn uppger att bristen på kvalificerad arbetskraft påverkar tillväxten. Att upprätthålla en hög andel offentliga utgifter inom forskningsområdet är ett nödvändigt villkor för att förbättra produktiviteten. Det krävs också kapitalfördjupning och större investeringar i högteknologiska och innovativa sektorer för att återställa arbetsproduktivitetstillväxten. Spridning av ny digital teknik bland små och medelstora företag kommer också att främja produktiviteten. Krisen har också visat hur viktig den digitala infrastrukturen är och att snabba och stabila uppkopplingar måste finnas på alla platser där människor bor eller arbetar. Utökningen av det mobila bredbandet i 700 MHz-bandet kommer att spela en viktig roll, liksom möjligheten till ekonomiskt stöd för utbyggnaden av fast bredband. Den kommande 5G-auktionen kommer att tillhandahålla ytterligare stimulans för digitaliseringen av den svenska ekonomin. Målet om ett klimatneutralt samhälle 2045 kommer också att kräva investeringar i FoI så att nya, konkurrenskraftiga lösningar kan utvecklas och genomföras för utfasningen av fossila bränslen och samordnade sociala och politiska åtgärder. Transporter är den främsta måltavlan för insatserna att minska Sveriges utsläpp av växthusgaser. En heltäckande och relativt snabb omvandling av fordonsparken till utsläppssnåla fordon står på den politiska dagordningen. Planerade investeringar i järnvägsinfrastrukturen är viktiga för att underlätta en färdmedelsfördelning och för att nå Sveriges långtgående klimatmål. Elektrifieringen av transporterna och industrin kommer att kräva betydande investeringar i produktion och distribution av energi. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Sverige att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Sverige möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

                  (20)

                  De svenska bankernas anseende har skadats av ihållande rykten om misstänkt penningtvätt, och att förebygga penningtvätt är fortsatt en prioritering för Sverige. Effektiv tillsyn kräver ökade resurser och lämpliga förfaranden för att tillämpa en riskbaserad strategi. Sverige har medgett att det krävs mer resurser för att utöva lämplig tillsyn och göra utredningar, och har stärkt Finansinspektionens kapacitet. Finansinspektionen har dock fortfarande låg kapacitet i förhållande till storleken på den svenska finansiella sektorn. Utmaningar består och den riskbaserade strategin har ännu inte införts i sin helhet.

                  (21)

                  Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

                  (22)

                  Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts i genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Sverige att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

                  (23)

                  Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Sveriges ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt konvergensprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Sverige har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Sverige utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

                  (24)

                  Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas i rekommendation 1 nedan.

                  (25)

                  Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2020 och konvergensprogrammet för 2020. I de landsspecifika rekommendationerna för 2020 beaktas behovet av att bekämpa covid-19-pandemin och underlätta den ekonomiska återhämtningen som ett nödvändigt första steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. Till följd av att inriktningen för de landsspecifika rekommendationerna för 2020 har lagts om mot målet att åtgärda covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser och att underlätta den ekonomiska återhämtningen, är ingen av dem direkt inriktad på att korrigera de makroekonomiska obalanser som kommissionen identifierat enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011.

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Sverige att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

                  1.

                  Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Säkerställa hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, inbegripet genom tillräcklig tillgång till kritiska medicinska produkter, infrastruktur och arbetskraft.

                  2.

                  Främja innovation och stödja utbildning och färdighetsutveckling. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen, särskilt ren och effektiv produktion och användning av energi, högteknologiska och innovativa sektorer, 5G-nät och hållbara transporter.

                  3.

                  Effektivisera penningtvättstillsynen och tillämpa regelverket mot penningtvätt på ett effektivt sätt.

         Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

               På rådets vägnar

            J. KLOECKNER

               Ordförande

         (1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  EGT L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 159.

         (4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1466/97.


title: Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Förenade kungarikets nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Förenade kungarikets konvergensprogram 2020 2020/C 282/28

text:
               26.8.2020

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 282/183

      RÅDETS REKOMMENDATION
      av den 20 juli 2020
      om Förenade kungarikets nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Förenade kungarikets konvergensprogram 2020
      (2020/C 282/28)
      EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,
      med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.2,
      med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,
      med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,
      med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,
      med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,
      med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,
      med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,
      med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,
      med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Förenade kungariket inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

                  (2)

                  Efter Förenade kungarikets utträde ur unionen den 31 januari 2020 och ikraftträdandet av avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (utträdesavtalet) (3) gäller för Förenade kungarikets del en övergångsperiod fram till den 31 december 2020. Genom ett enda beslut som unionen och Förenade kungariket fattar före den 1 juli 2020 i den gemensamma kommitté som föreskrivs i utträdesavtalet kan den perioden förlängas med ett eller två år. Under denna period fortsätter unionslagstiftningen – även den del som rör den europeiska planeringsterminen – att gälla för och i Förenade kungariket.

                  (3)

                  Landsrapporten 2020 för Förenade kungariket offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Förenade kungarikets framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (4) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Förenade kungarikets framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål.

                  (4)

                  Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

                  (5)

                  Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärder bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

                  (6)

                  Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (5), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

                  (7)

                  Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

                  (8)

                  Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

                  (9)

                  Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan regioner i Förenade kungariket på grund av olika specialiseringsmönster. Detta innebär en betydande risk för att de regionala skillnaderna inom Förenade kungariket ökar ytterligare. Den nuvarande situationen kräver riktade politiska insatser.

                  (10)

                  Förenade kungariket lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 30 april 2020 och sitt konvergensprogram för samma år den 7 maj 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

                  (11)

                  Förenade kungariket omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av reglerna för skuldkriteriet. Den 13 juli 2018 rekommenderade rådet Förenade kungariket att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna inte skulle överstiga 1,6 % 2019–2020 (6), vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,6 % av bruttonationalprodukten (BNP). Enligt kommissionens samlade bedömning finns det en risk för en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningen mot det medelfristiga budgetmålet 2019–2020 och sammanlagt för 2018–2019 och 2019–2020. Utfallsdata för 2019–2020 blir tillgängliga under hösten 2020.

                  (12)

                  Enligt konvergensprogrammet för 2019–2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 2,2 % av BNP 2019 till ett underskott på 2,5 % av BNP 2020–2021. Underskottet väntas öka till 3,1 % av BNP 2021–2022 och minska till 2,4 % av BNP 2024–2025. Efter att ha sjunkit till uppskattningsvis 83,2 % av BNP 2019–2020 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP sjunka till 82,9 % 2020–2021 enligt konvergensprogrammet för 2019–2020. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa budgetprognoser verkar dock inte längre realistiskt eftersom ingen hänsyn tas till covid-19-pandemins ekonomiska konsekvenser. I prognoserna i programmet beaktas inte heller de åtgärder som Förenade kungariket aviserat som svar på covid-19-pandemin. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin.

                  (13)

                  Som svar på covid-19-pandemin har Förenade kungariket i god tid antagit budgetåtgärder för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. De här åtgärderna ingår inte i prognoserna i konvergensprogrammet, men de beaktas i kommissionens vårprognos 2020. Budgetåtgärderna omfattar cirka 5,5 % av BNP och inbegriper stöd till anställda, egenföretagare och företag samt socialpolitiska åtgärder. Dessutom har Förenade kungariket aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen. De åtgärderna omfattar lånegarantier på cirka 16 % av BNP. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

                  (14)

                  På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Förenade kungarikets saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -10,7 % av BNP 2020–2021 och -6,2 % av BNP 2021–2022. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 102,5 % av BNP 2020–2021 och 100,2 % av BNP 2022. I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för konvergensprogrammet tas ingen hänsyn till covid-19-pandemins konsekvenser, varför prognoserna för skulder och underskott skiljer sig väsentligt från kommissionens beräkningar.

                  (15)

                  Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Förenade kungarikets planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020–2021.Sammantaget visar analysen att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/1997 inte är uppfyllt.

                  (16)

                  Den pågående covid-19-krisen har medfört ekonomiska och sociala utmaningar som inte förekommit under de senaste årtiondena. Arbetslösheten förväntas öka med nästan 3 procentenheter till 6,7 % under 2020 och minska något till 6 % under 2021, jämfört med 3,8 % under 2019. Den brittiska regeringen har vidtagit nödåtgärder för att mildra chockernas negativa effekter. Kostnaden för direkt finanspolitiskt stöd kommer att bero på efterfrågan, men kan bli cirka 110 miljarder brittiska pund (5,5 % av BNP), vartill kommer kreditgarantier för banklån på 330 miljarder pund (16 % av BNP). System med förkortad arbetstid har införts för att skydda sysselsättningen, och åtgärder till stöd för egenföretagare har också vidtagits. Täckningen och kraven på att komma i fråga för förskottsbetalningar från Universal Credit har tillfälligt förbättrats, och de grundläggande förmånerna inom Universal Credit har tillfälligt höjts i tolv månader. De lokala myndigheterna kommer också att få ytterligare engångsfinansiering för att stödja ekonomiskt utsatta personer och hushåll. Regeringen har vidare tillkännagett ett moratorium på tre månader för bolånebetalningar för bostadsägare i svårigheter på grund av covid-19-pandemin.

                  (17)

                  För att stödja företagens ekonomiska situation har Bank of England sänkt räntan två gånger, totalt från 0,75 % till 0,1 %, minskat den brittiska kontracykliska kapitalbufferten till 0 % från den befintliga banan mot 2 % till december 2020, ökat sitt program för köp av obligationer till 645 miljarder brittiska pund och ökat sitt stöd till affärsbankernas utlåning till den reala ekonomin vid sidan av statliga lånegarantier. Regeringen erbjöd vissa branscher ett ettårigt uppskov med bolagsskatt, uppskov med momsbetalningar samt kontantbidrag till mindre företag. Likviditetsstöd har också gjorts tillgängligt i form av garantier och bidrag inom ramen för Coronavirus Business Interruption Loan Scheme för små och medelstora företag under en viss omsättningströskel, med hjälp av ett brett spektrum av företagsfinansieringsprodukter, såsom revolverande krediter och tidsbundna lån. Dessutom har ett allmänt system för likviditet till små och medelstora företag och även till större företag, som kan inbegripa investeringsstöd, gjorts tillgängligt för alla verksamhetssektorer. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas.

                  (18)

                  Covid-19-pandemin har avslöjat brister i Förenade kungarikets hälso- och sjukvårdssystem vad gäller beredskapen och kapaciteten att reagera på sådana utbrott, särskilt när det gäller anläggningar, personal och förnödenheter. Detta har lett till att provisoriska fältsjukhus inrättats för covid-19-patienter i hela Förenade kungariket. Landets tillverkningsindustri uppmanades att ändra sina produktionslinjer för att snabbt tillverka ytterligare medicinsk utrustning, till exempel respiratorer, för att tillgodose den förväntade efterfrågan. Covid-19-krisen har ytterligare förstärkt den befintliga personalbristen inom vården. Att hantera liknande kriser i framtiden förutsätter investeringar i hälso- och sjukvårdssystemen i hela Förenade kungariket, däribland effektiva folkhälsoåtgärder med tillräckliga resurser. Dessa investeringar bör syfta till att tillhandahålla den utrustning, de anläggningar och den kvalificerade arbetskraft som krävs, och totalt sett kapaciteten att tillhandahålla alla förväntade reguljära hälso- och sjukvårdstjänster vid sidan av vård av patienter med covid-19 eller liknande smittsamma sjukdomar.

                  (19)

                  Dagens kris kommer sannolikt att få större konsekvenser för de mest sårbara, vilket förvärrar fattigdomen. Risken för fattigdom eller social utestängning ökade redan före krisen, trots rekordlåg arbetslöshet. Fattigdomen bland förvärvsarbetande och barnfattigdomen är också hög. Välfärdsnedskärningar och välfärdsreformer riskerar att undergräva det brittiska skatte- och bidragssystemets starka fattigdomsreducerande effekt. Det finns utrymme för att stärka stödet till de mest utsatta, däribland barn i fattigdom, särskilt med tanke på att krisen förväntas öka inkomstojämlikheten.

                  (20)

                  Att förbättra arbetsproduktiviteten är fortfarande en stor utmaning för Förenade kungariket. Produktionen per timme är betydligt lägre i Förenade kungariket än i de flesta andra utvecklade ekonomier, och är knappt högre än före finanskrisen. BNP-tillväxten har drivits på av sysselsättningstillväxten, men produktiviteten har i princip inte ökat alls på sistone. Trots en hög sysselsättning har den brittiska arbetsproduktiviteten i huvudsak legat kvar på samma nivå sedan början av 2018. Reallöneökningarna har också varit fortsatt långsamma. Många delar av Förenade kungariket är relativt fattiga med jämförelsevis låga investeringar i kompetens och infrastruktur. Begränsade karriärutsikter för människor i låglönearbeten inverkar negativt på både produktivitet och fattigdom. Detta ser ut att fortsätta och kan till och med förvärras av covid-19-krisen. Pandemin innebär också stora utmaningar för de brittiska utbildningssystemen, framför allt när det gäller distansstudier och varierande tillgång till strukturerat lärande. Det finns därför utrymme för att öka produktiviteten genom åtgärder mot övergripande problem som låga investeringar i utrustning, infrastruktur och forskning och utveckling och kompetensbrist, särskilt när det gäller grundläggande och teknisk kompetens. Förenade kungariket strävar efter att investera mer i forskning och innovation och förbättra användningen av befintlig teknik i hela ekonomin.

                  (21)

                  För att underlätta den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar, bland annat genom relevanta reformer. Förenade kungariket lider av ihållande bostadsbrist. Kapacitetsbegränsningar håller på att bli märkbara, medan bostadsbyggandet fortfarande ligger under vad som krävs för att möta den beräknade efterfrågan. Mängden av och läget för den mark som finns tillgänglig för nya bostäder begränsas av en sträng reglering av marknaden för mark, särskilt kring storstäderna. Byggnadssektorn är fortfarande av central betydelse för bostäderna och för att uppnå framtidens energi- och klimatmål, även om minskningen av den mängd energi som används för uppvärmning av bostäder kompliceras av bostadsbeståndets ålder och den långsamma ersättningen av det. Efter årtionden av offentliga underinvesteringar har regeringen börjat ta itu med infrastrukturunderskottet. Det har gjorts uppmuntrande framsteg när det gäller investeringar i förnybar energi och betydande utsläppsminskningar har uppnåtts inom energisektorn. Omställningen till klimatneutralitet står dock fortfarande inför utmaningar inom hela ekonomin. Förenade kungarikets väg-, järnvägs- och luftfartsnät är på väg att nå sitt kapacitetstak, och det bidrar till trängsel och luftföroreningar. Förenade kungariket har som mål att ligga i framkant när det gäller utsläppsfria fordon, men större delen av järnvägsnätet är ännu inte elektrifierat. Även om täckningen av helfibernät i Förenade kungariket fortfarande är blygsam, ökar nätkonkurrensen på helfibermarknaden i takt med att regeringen avsevärt ökar det offentliga stödet till utbyggnad av fibernät. Sådana investeringar i digital infrastruktur måste dock åtföljas av förbättrad digital kompetens, eftersom Förenade kungariket lider av strukturell brist på it-specialistkompetens.

                  (22)

                  Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för den europeiska planeringsterminen fram till övergångsperiodens slut.

                  (23)

                  Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts i genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 nedan kommer Förenade kungariket att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling.

                  (24)

                  Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Förenade kungarikets ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt konvergensprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Förenade kungariket har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Förenade kungariket utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen.

                  (25)

                  Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas i rekommendation 1 nedan.

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Förenade kungariket att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

                  1.

                  Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens.

                  2.

                  Säkerställa att systemet för socialt skydd är tillräckligt omfattande och heltäckande för att ge stöd till alla och särskilt dem som drabbats hårdast av krisen.

                  3.

                  Främja innovation och stödja utvecklingen av humankapitalet. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen, i synnerhet bostäder, ren och effektiv produktion och användning av energi, hållbar transportinfrastruktur samt bredbandsnät med hög hastighet.

         Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

               På rådets vägnar

            J. KLOECKNER

               Ordförande

         (1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  EUT L 29, 31.1.2020, s. 7.

         (4)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 163.

         (5)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (6)  De primära offentliga nettoutgifterna består av de totala offentliga utgifterna exklusive ränteutgifter, utgifter för unionsprogram som motsvaras fullt ut av inkomster från unionsmedel och icke-diskretionära förändringar i utgifterna för arbetslöshetsförmåner. Nationellt finansierade fasta bruttoinvesteringar är utjämnade över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller lagstadgade inkomstökningar är inräknade. Engångsåtgärder på såväl inkomst- som utgiftssidan är avräknade.

         (7)  Enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1466/97.