title: Kommissionens rekommendation till allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik år 2000 (utarbetad i enlighet med artikel 99(2) i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen)

text:
    EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

                                        Bryssel den 11.04.2000
                                        KOM (2000) 214 slutlig

        KOMMISSIONENS REKOMMENDATION
till allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och gemenskapens
                    ekonomiska politik år 2000

 utarbetad i enlighet med artikel 99(2) i fördraget om upprättandet
                    av Europeiska gemenskapen
 ---pagebreak---                                                INNEHÅLLSFÖRTECKNING

I.    ALLMÄNNA RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN .........................................3

1.    Inledning .............................................................................................................................................................3
2.    Huvudprioriteringar och krav i fråga om den ekonomiska politiken........................................................4
      2.1 Det ekonomiska läget i EU vid det nya millenniets början ...............................................................4
      2.2 Utmaningar ................................................................................................................................................5
      2.3 Följande steg i strategin: att stärka potentialen för ekonomisk tillväxt inom EU .............................7
3.    Rekommendationer ...........................................................................................................................................9
      3.1 Att slå vakt om en makroekonomisk politik som gynnar tillväxt och stabilitet..............................9
      3.2 Sunda offentliga finanser ...................................................................................................................... 10
      3.3 Kvalitet och långsiktighet i de offentliga finanserna ........................................................................ 11
      3.4 Att främja en rimlig löneutveckling .................................................................................................... 12
      3.5 Att främja kunskapssamhället.............................................................................................................. 13
      3.6 Att se till att produktmarknaderna fungerar effektivt, såväl vad gäller varor som tjänster........ 13
      3.7 Stödja kapitalmarknadernas utveckling genom ytterligare integration och fördjupning ............ 14
      3.8 Att stimulera arbets-marknaderna....................................................................................................... 15
      3.9 Att främja en hållbar utveckling .......................................................................................................... 16

II.   LÄNDERSPECIFIKA RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN.................. 17
1.    Belgien .............................................................................................................................................................. 17
2.    Danmark........................................................................................................................................................... 19
3.    Tyskland ........................................................................................................................................................... 21
4.    Grekland........................................................................................................................................................... 23
5.    Spanien ............................................................................................................................................................. 25
6.    Frankrike .......................................................................................................................................................... 27
7.    Irland................................................................................................................................................................. 29
8.    Italien ................................................................................................................................................................ 31
9.    Luxemburg....................................................................................................................................................... 33
10.   Nederländerna ................................................................................................................................................. 34
11.   Österrike........................................................................................................................................................... 36
12.   Portugal ............................................................................................................................................................ 38
13.   Finland.............................................................................................................................................................. 40
14.   Sverige............................................................................................................................................................... 42
15.   Storbritannien.................................................................................................................................................. 44

                                                                                2
 ---pagebreak--- I.     ALLMÄNNA RIKTLINJER                                         kunskapsbaserad ekonomi. De olika delmålen
                                                                   kommer att behandlas mera i detalj inom ramen
       FÖR DEN EKONOMISKA                                          för Cardiff- och Luxemburg-processerna. Den
                                                                   förändrade tyngdpunkten i förhållande till tidigare
       POLITIKEN                                                   års riktlinjer återspeglar också slutsatserna från
                                                                   Lissabon, där man underströk vikten av att
1.     I   NLEDNING                                                förenkla samordna de instrument som vi idag
                                                                   förfogar över. För att förbättra denna
                                                                   samordning         uppmanas       även       andra
Enligt fördraget skall medlemsstaterna föra sin                    rådskonstellationer att bidra till Ekofinrådets
ekonomiska politik så att de bidrar till att                       utarbetning av riktlinjerna.
förverkliga gemenskapens mål och inom ramen
för de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska
politiken (artikel 98). Medlemsstaterna skall även                 Bakgrunden till riktlinjerna för 2000 är det
betrakta den ekonomiska politiken som en fråga                     ekonomiska läge och de utsikter som framgår av
av gemensamt intresse och samordna denna                           kommissionens vårprognoser. Kommissionen är
politik inom rådet (artikel 99). Sedan etapp 2 av                  fullt medveten om vikten av att skapa
den ekonomiska och monetära unionen inleddes              1        samverkanseffekter mellan de olika processerna, i
har därför rådet, på rekommendation från                           synnerhet mellan riktlinjerna för sysselsättning
kommissionen, varje år antagit allmänna riktlinjer                 och uppföljningen av strukturreformerna. När
för den ekonomiska politiken. Dessa riktlinjer                     kommissionen               utarbetade         denna
utgör en central del av den ekonomisk-politiska                    rekommendation till 2000 års riktlinjer används
samordningsprocessen och genom dessa anges en                      slutligen även rapporten om genomförandet av
ram för hur medlemsstaternas och unionens                          fjolårets riktlinjer som underlag. Enligt denna
övergripande ekonomisk-politiska mål och vägval                    rapport har 1999 års riktlinjer på det stora hela
skall definieras. Riktlinjerna har fått ytterligare                genomförts          framgångsrikt,       och     den
vikt efter rådets rapport om samordning av den                     makroekonomiska            politiken     har    varit
ekonomiska politiken, som stöddes av                               tillfredsställande.              Vad           gäller
Europeiska rådet i Helsingfors, samt av                            arbetsmarknadsreformer har erfarenheterna varit
Europeiska rådet i Lissabon vid det särskilda                      blandade: medan många av medlemsstaterna har
mötet om sysselsättning, ekonomiska reformer                       genomfört aktiva arbetsmarknadsåtgärder, är det
och social sammanhållning Vid det sistnämnda
                                 .                                 bara ett fåtal som har tagit itu med
mötet beslutades att Europeiska rådet skall hålla                  ersättningssystem och alltför rigid lagstiftning om
ett särskilt möte varje vår som skall ägnas åt                     anställningsskydd. Vad gäller ekonomiska
ekonomiska och sociala frågor.                                     reformer har de främsta framstegen skett i fråga
                                                                   om genomförande av lagstiftning om den inre
                                                                   marknaden,            samt        avreglering     av
Denna upplaga av riktlinjerna bygger på och                        telekommunikations- och elmarknaderna. Vissa
vidareutvecklar den befintliga strategin.                          förbättringar har också kunnat konstateras vad
Slutsatserna från Lissabonmötet utgör ett centralt                 gäller disciplinen i fråga om statliga stöd och
tema, och omsätts också i mera konkreta,                           utvecklingen av riskkapitalmarknaderna, även om
praktiska termer genom detta dokument. I                           mer behöver göras på dessa områden. På vissa
riktlinjerna läggs särskild vikt vid effekter på                   andra områden har framstegen varit mycket
medellång och lång sikt av strukturpolitiska                       blygsamma, bland annat när det gäller att se till
åtgärder och av de reformer som syftar till att                    att lagstiftningen om offentlig upphandling följs
stärka tillväxtpotential, sysselsättning, social                   och att stödja forskning, utveckling och
sammanhållning och utvecklingen av en                              innovation.

1          Inför det att etapp 2 av den ekonomiska och
monetära unionen skulle inledas den 1 januari 1994 antogs
de första allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken
i december 1993. Därefter har dessa riktlinjer antagits på
sommaren varje år.

                                                               3
 ---pagebreak--- 2. HUVUDPRIORITERINGAR                                                      Den ekonomiska tillväxten var relativt svag och
                                                                            inga nettoförbättringar av sysselsättningen kunde
    OCH KRAV I FRÅGA OM DEN                                                 noteras. Arbetslösheten ligger för närvarande på
    EKONOMISKA POLITIKEN                                                    en högre nivå än i början av 1990-talet. Den
                                                                            genomsnittliga levnadsstandarden i EU ligger ca
2.1 Det ekonomiska läget i EU vid                                           35 % under motsvarande för USA, och detta
                                                                            trots att produktionen per arbetad timme numera
    det nya millenniets början                                              är i stort sett densamma, sedan EU-länderna
                                                                            knappat in på USA:s försprång under 40 års tid.
Arvet från 1990-talet – EU har under de senaste                             Den stora skillnaden i inkomst per capita kan
tio åren bidragit till en kraftigt ökad ekonomisk                           delvis förklaras av ett lågt och stagnerande
integration, och skapat stabila ramar för den                               deltagande i arbetsmarknaden och en liknande
ekonomiska politiken. Den inre marknaden är i                               utveckling av sysselsättningen. Investeringarna i
det närmaste fullbordad och sektorer som tidigare                           reala termer steg dessutom knappast i Europa
varit överreglerade har liberaliserats och fungerar                         under 1990-talet, vilket ledde till att
nu      på marknadsmässiga villkor.             En                          investeringarna som kvot av BNP sjönk
penningpolitik som är inriktad på stabilitet har                            ytterligare, medan de reala investeringarna i USA
etablerats, och har kunnat fungera på gynnsamma                             nästan fördubblades under samma tid.
villkor skapade genom en förnuftig finanspolitik
och en väl avvägd löneutveckling. Införandet av                             Kontrasten mellan de kraftiga förbättringarna av
euron blev en framgång, och man har skapat ett                              de ekonomiska grundförutsättningarna och de
noggrant utformat ramverk för integration av den                            ändå modesta ekonomiska framgångarna visar
ekonomiska                politiken            och                          hur allvarliga de ekonomiska obalanserna och
sysselsättningspolitiken.                                                   strukturella hindren var i början av årtiondet. En
                                                                            annan faktor är att de ekonomiska reformerna
Men trots dessa mycket påtagliga framgångar                                 kom igång mycket långsamt i vissa
utvecklades EU:s ekonomi undre 1990-talet inte                              medlemsstater, samt att det alltid tar en viss tid
så väl som man hoppats. Detta gäller oavsett om                             innan en uppsättning ekonomisk-politiska
man jämför med tidigare årtionden eller med                                 åtgärder börjar bära frukt. Det bör mot denna
USA:s ekonomiska utveckling under perioden.                                 bakgrund framhållas att flera medlemsstater
                                                                            uppvisade en imponerande ekonomisk tillväxt
                                                                            under 1990-talet. Även om flertalet
                                                                                Utveckling av levnadsstandard och arbetsproduktivitet,
                       Real BNP-tillväxt i EU-15 och USA
        % per år                                                                             EU-15 (Köpkraftsstandard; USA = 100)
    6                                                                                %
                   USA                                                          100
         EU-15
    5                                                                            95
                                                                                BNP per arbetad timme
                                                                                90
    4
                                                                                85

    3                                                                            80

                                                                                75
    2
                                                                                70

    1                                                                            65
                                                                                BNP per capita
                                                                                60
    0
                                                                                55                            BNP per anställd
            1960-talet        1970-talet   1980-talet      1990-talet

Källa: kommissionen.                                                             50

                                                                                45
                                                                                1960   1965   1970    1975     1980   1985   1990   1995   2000

                                                                            Källa: kommissionen.

                                                                        4
 ---pagebreak--- medlemsstater        också         påverkades      av
konjunkturnedgången i början av 1990-talet, fick                                       Bidrag till tillväxten i EU-15
de också del av en stark återhämtning under åren               4
                                                                    %

därefter, som bidrog till att starkt minska                                        Real BNP-tillväxt
arbetslösheten, i vissa fall till lägre nivåer än vad          3
som erfarits sedan början av 1970-talet. Även om
faktorer som är specifika för enskilda                         2
medlemsstater också spelat in, har dessa länder
gemensamt att en väl genomförd justering av den                1
makroekonomiska          politiken       skedde      i
kombination           med             genomgripande            0
strukturreformer, och att dessa inbördes
samverkande åtgärder genomfördes med stor                     -1                        Inhemsk efterfrågan
beslutsamhet.                                                                                Nettoexport
                                                              -2
                                                                    1993     1994      1995    1996    1997   1998   1999    2000   2001
En god cirkel – Sedan sommaren 1999, då de                   Källa: kommissionen
senaste riktlinjerna antogs, har en allt stabilare
och      mera      genomgripande         ekonomisk
återhämtning slagit rot inom EU. Den samlade                 De förbättrade ekonomiska utsikterna är delvis
effekten av en gynnsam makroekonomisk politik,               ett resultat av gynnsam konjunktur. Men en
en eurokurs som främjat EU:s konkurrenskraft                 viktigare orsak är att den makroekonomiska
och en stark ekonomisk aktivitet på det                      politiken har förts på ett skickligare sätt än
internationella planet, förväntas leda till ett              tidigare, och att denna politik gynnats av en väl
fortsatt – till och med starkare – ekonomiskt                genomförd             strukturpolitik.         Om
uppsving under 2000–2001. Med tanke på att det               rekommendationerna i dessa ekonomiska
finns betydande utrymme både i fråga om                      riktlinjer drivs igenom på ett bestämt sätt har
produktionskapacitet och på arbetsmarknaderna i              EU:s ekonomi goda förutsättningar att komma in
de flesta medlemsstater, och investeringarna                 i en god cirkel med hög produktionstillväxt, stark
förutspås öka betydligt, finns det goda                      tilltro till ekonomin och kraftigt ökad
förutsättningar för en stark ekonomisk tillväxt              sysselsättning.     Utifrån     ovan       nämnda
utan att kapacitetsutnyttjandet riskerar att gå i            förutsättningar verkar det rimligt att förutsäga en
taket, med inflationstryck som följd. Detta                  ekonomisk tillväxt i EU på ca 3 % per år under
förutsätter dock att löneutvecklingen fortsätter att         kommande år.
hållas på en lämplig nivå enligt prognoserna. Det
finns några medlemsstater där återhämtningen
närmar sig en mognadsfas, och där det således                2.2 Utmaningar
syns vissa tendenser till att flaskhalsar är på väg
att uppkomma, och därmed en överhettning av                  Med stöd av denna gynnsamma situation kan de
ekonomin. Den markanta deprecieringen av                     som utformar den ekonomiska politiken i Europa
euron medför också, i kombination med de                     gripa sig an nya utmaningar under de närmast
stigande oljepriserna, en viss risk för importerad           följande åren och i framtiden. De viktigaste
inflation.                                                   utmaningarna gäller återgången till full
                                                             sysselsättning,    utvecklingen      mot        en
                                                             kunskapsbaserad ekonomi, effekterna av den
Antalet arbetstillfällen stiger markant allteftersom         åldrande befolkningen samt strävan efter en
tillväxten blivit mer sysselsättningsintensiv, och           förbättrad social sammanhållning. Samtliga
arbetslösheten sjunker därmed allt snabbare.                 medlemsstater står inför dessa utmaningar, men
Förutom att tillväxtprognoserna som sådana är                det finns betydande skillnader i fråga om hur
positiva, fortsätter således tyngdpunkten att                viktiga var och en av frågorna är för varje
förskjutas mot de mera arbetskraftsintensiva                 medlemsstat och i vilken grad de förberett sig för
tjänstesektorerna. Denna utveckling förväntas, i             att ta sig an dem.
kombination med de ansträngningar som görs för
att göra utbudet av arbetskraft effektivare, leda till
en fortsatt stark ökning av sysselsättningen och
minskning av arbetslösheten.

                                                         5
 ---pagebreak--- En återgång till full sysselsättning –                                  Att främja utvecklingen mot en
Arbetslösheten inom EU är fortfarande                                   kunskapsbaserad ekonomi – Ökade kunskaper
oacceptabelt hög, även om den successivt sjunkit                        och innovation har i allt högre grad blivit centrala
till ca 9 % av arbetskraften. Skillnaden mellan                         drivkrafter för en ökad konkurrenskraft,
könen i fråga om arbetslöshet förblir också stor i                      produktivitet, ekonomisk tillväxt, sysselsättning
de flesta medlemsstater. Sysselsättningsnivån och                       och levnadsstandard. Emellertid ligger EU efter
deltagandet i arbetslivet är också lågt inom EU,                        USA i fråga om såväl innovativ kapacitet, där
särskilt vad gäller kvinnor och äldre personer i                        klyftan till och med ökat sedan mitten av 1990-
arbetsför ålder i många av medlemsstaterna. Det                         talet, och produktion och spridning av ny
faktum att en stor grupp för närvarande inte är                         informations- och kommunikationsteknik. Det
sysselsatt innebär stora ekonomiska och sociala                         finns också allvarliga kunskapsunderskott, särskilt
kostnader. Att återgå till full sysselsättning är                       inom teknik och vetenskap, och när det gäller
därför ett mycket viktigt mål för den ekonomiska                        informationsteknik           brister           såväl
och sociala politiken, och det gäller framför allt                      grundkunskaperna hos vanliga arbetstagare som
att skapa nya arbetstillfällen inom tjänstesektorn,                     de      expertkunskaper       som       krävs      i
öka sysselsättningen bland kvinnor samt verka för                       informationssamhället. För att möta denna
ett ökat deltagande i arbetslivet bland äldre                           utmaning behövs således en anpassning av
personer i arbetsför ålder. Som ytterligare                             ekonomins struktur samt av resursallokeringen
betonades av Europeiska rådet vid det särskilda                         mellan olika sektorer, företag och yrken.
mötet i Lissabon är det övergripande målet att                          Matchningen mellan utbildningsstrukturen och
höja sysselsättningsnivån från nuvarande 61 % till                      arbetsmarknaden måste också förbättras.
så nära 70 % som möjligt till år 2010, och att höja
motsvarande siffror för kvinnor från 51 % idag                          Att stå redo inför situationen med en
till över 60 % år 2010 för EU som helhet. Om                            åldrande befolkning – EU förväntas erfara en
dessa mål på medellång och lång sikt kan uppnås                         kraftig ökning av andelen äldre människor i icke-
skulle detta medföra inte bara en starkare och                          aktiv ålder efter år 2010, och samtidigt en
mera varaktig ekonomisk tillväxt inom EU, utan                          minskning av arbetskraften. Bortsett från de
också kraftigt lätta bördan på medlemsstaternas                         betydande effekter som en ökning av det
offentliga finanser och sociala trygghetssystem,                        ackumulerade sparandet kan få, förväntas ett
och bidra till en mer effektiv kamp mot social                          stigande     försörjningskvot    få    avsevärda
utslagning.                                                             konsekvenser för faktorn arbetes bidrag till den

                                Sysselsättning i EU-15                                              Försörjningsberoende i EU-15
                                                                                %
         %                                                                  80
   75
                                                                            70
   70                                                                                Total befolkning
                       Total sysselsättningsgrad
                                                                            60
   65

   60                                                                       50

   55                                                                                Pensionärer
                                                                            40
   50          Sysselsättningsgrad för kvinnor
                                                                            30
   45
                                                                            20
   40
                                                                            10
   35

   30                                                                        0
        1970           1975        1980        1985   1990   1995                    1980      1990       2000        2010       2020       2030        2040       2050

Källa: kommissionen.                                                     Anm.: Total försörjningskvot: antalet personer i befolkningen i åldersgrupperna 0-14 år och 65 år
                                                                         och äldre dividerat med befolkningen i arbetsför ålder, 15-64 år.
                                                                         Försörjningskvot för pensionärer: antalet personer i befolkningen i åldersgruppen 65 år och äldre
                                                                         dividerat med befolkningen i arbetsför ålder, 15-64 år.
                                                                         Källa: kommissionen.

                                                                    6
 ---pagebreak--- ekonomiska tillväxten, samt för möjligheterna att        2.3 Följande steg i strategin: att
upprätthålla en varaktig balans i de offentliga          stärka potentialen för ekonomisk
finanserna. En högre försörjningskvot kommer
att leda till svagare ekonomisk tillväxt så länge        tillväxt inom EU
den       inte    kompenseras       genom      att
faktorproduktiviteten förbättras på ett varaktigt        De utmaningar som tagits upp i tidigare avsnitt
sätt. Vad avser den åldrande befolkningens               måste bemötas genom en samlad strategi på
konsekvenser för de offentliga finanserna                medellång och lång sikt. Utmaningarna består i
förväntas en oförändrad politik leda till kraftigt       huvudsak i att återställa den fulla sysselsättningen,
ökade kostnader för offentliga pensionssystem            utveckla en kunskapsbaserad ekonomi, förbereda
och för sjukvård. Medlemsstaterna måste här anta         ekonomierna för problemet med en åldrande
en helhetssyn, och bland annat sträva efter              befolkning och slå vakt om den sociala
hållbara offentliga finanser, reformera pensions-        sammanhållningen. Tyngdpunkten i denna
och sjukvårdssystem och stimulera till ett ökat          strategi bör vara att förbättra EU-ekonomins
deltagande i arbetsmarknaden, i synnerhet bland          förmåga att generera en stark, icke-
äldre personer i arbetsför ålder. Med                    inflationsdrivande tillväxt under en längre period.
utgångspunkt i dessa utmaningar uppmanade                Även om den nuvarande konjunkturuppgången
Europeiska rådet i Lissabon till ett stärkt              förväntas leda till betydande framsteg i
samarbete mellan medlemsstaterna, i synnerhet            förhållande till några av de viktigaste
för att utveckla de sociala trygghetssystemen på         utmaningarna, verkar det knappast troligt att så
lång sikt.                                               snabba framsteg kan fortsätta över en längre tid
                                                         utan att den potentiella produktionskapaciteten i
                                                         EU:s ekonomi förbättras betydligt. EU bör
En förbättrad social sammanhållning – Även               därför:
om unionens medborgare i genomsnitt åtnjuter
en hög levnadsstandard och god social trygghet är        ● bibehålla en makroekonomisk politik som
den sociala utslagningen fortfarande ett utbrett               befrämjar tillväxt och stabilitet;
problem. Detta beror i hög grad på den relativt          ● främja kunskapsbaserad ekonomisk aktivitet;
stora      andelen     långtidsarbetslösa     samt       ● driva igenom djupgående och heltäckande
arbetslöshetens höga koncentration till vissa                  reformer inom produkt-, kapital- och
regioner eller samhällen, grupper i samhället och              arbetsmarknaderna; och
kategorier av arbetstagare. Även om frågan om            ● modernisera systemen för social trygghet.
integration i samhället går utöver rena
sysselsättningsaspekter, är ett arbete i regel den                                    Investeringar i EU-15
bästa försäkringen mot social utslagning för den                % av BNP
enskilde. Att således skapa bättre yttre                   30

förutsättningar för en stärkt sysselsättning och                                                   Totala investeringar

lägre arbetslöshet är således det bästa skyddet            25

mot utslagning som kan åstadkommas genom
ekonomisk politik.                                         20

                                                           15              Privata investeringar

                                                           10

                                                            5

                                                                     Offentliga investeringar
                                                            0
                                                             1970          1975      1980          1985      1990         1995   2000

                                                         Källa: kommissionen.

                                                     7
 ---pagebreak--- Samtliga fyra åtgärdsområden är mycket viktiga.           (iv) verka för en väl avvägd löneutveckling;
Det finns också inbördes samband dem emellan,             (v) främja en kunskapsbaserad ekonomi;
på så sätt att framgångar på ett område
underlättar inom ett annat, varför de olika               (vi) bidra till att produktmarknaderna fungerar
åtgärderna bör vidtas parallellt om EU skall                     effektivt (både vad avser varor och tjänster);
förmå att effektivt bemöta de olika utmaningarna.         (vii) verka för att kapitalmarknaderna stärks,
Sunda makroekonomiska villkor är den bästa                       såväl genom ökad integration som
grunden för att de ekonomiska reformerna och                     fördjupning;
övergången till en mer kunskapsbaserad ekonomi
skall ge kännbara resultat så snart som möjligt.          (viii) stärka arbetsmarknaderna; och
Omvänt förbättrar också väl fungerande                    (ix) bidra till en hållbar utveckling.
marknader       och     moderniserade       sociala
trygghetssystem förutsättningarna för effektiva
makroekonomiska åtgärder. Således måste                                              *
politiken utformas på så sätt att alla komponenter
tas i beaktande. Då åtnjuter den också ett starkare                              *       *
förtroende från konsumenter och investerare och
bör ha förutsättningar att ge snabbare resultat.          Medlemsstaterna står på det stora hela inför
Den tydliga kopplingen mellan behovet av                  samma utmaningar, och behöver därmed vidta
reformer och förutsättningarna för att uppnå              åtgärder av liknande slag. De allmänna
unionens viktigaste mål, i synnerhet full                 rekommendationerna i avsnitt 2 riktar sig således
sysselsättning social sammanhållning, bör stärka          till alla medlemsstater. Det bör dock samtidigt
medborgarnas stöd för strategin och de                    uppmärksammas att det finns viktiga skillnader
förändringar som kommer att krävas.                       dem emellan, såväl vad gäller ekonomisk situation
                                                          och utsikter som i fråga om struktur och
Strategins huvuddelar redovisas nedan, medan de           institutioner. Prioriteringarna skiljer sig således
mer detaljerade rekommendationerna återfinns i            också åt från land till land, inom ramen för den
avsnitt 3. Alla ansvariga politiker bör följa denna       övergripande strategin. Dessa prioriteringar
strategi med största möjliga beslutsamhet och på          redovisas i del II, där riktlinjerna land för land är
ett samordnat sätt, så att en väl avvägd och klokt        samlade. Det bör här nämnas att
sammansatt politik kan åstadkommas, där de                medlemsstaterna för närvarande håller på att
olika beståndsdelarna samverkar för att förbättra         omarbeta sina nationella handlingsplaner för
villkoren för att skapa nya jobb, öka kapaciteten         sysselsättning för att anpassa dem efter
för innovationer, kunskapsnivån och den sociala           sysselsättningsriktlinjerna för år 2000. Avsnitten
sammanhållningen. Strategin syftar till att:              om arbetsmarknadspolitik i de riktlinjer för de
                                                          enskilda länderna som redovisas senare i detta
(i) hålla fast vid en makroekonomisk politik              dokument skall således ses som ett komplement
      som gynnar tillväxt och stabilitet;                 till sysselsättningsriktlinjerna för 2000, och som
(ii) bibehålla sunda offentliga finanser;                 ett stöd vid genomförandet av de reviderade
                                                          nationella handlingsplanerna.
(iii) höja de offentliga finansernas kvalitet och
      långsiktiga hållbarhet;

                                                      8
 ---pagebreak--- 3. REKOMMENDATIONER                                                               De medlemsstater som inte ingår i euroområdet, och som
                                                                                således fortfarande ansvarar för sin nationella penning- och
                                                                                valutapolitik, bör också fortsätta att föra en
3.1 Att slå vakt om en                                                            makroekonomisk politik som gynnar varaktig tillväxt och
    makroekonomisk politik som                                                    sysselsättningsskapande. De bör:
    gynnar tillväxt och stabilitet
                                                                                iv. fortsätta att genomföra sina
Kombinationen av makroekonomiska åtgärder spelar en                                   konvergensprogram             med        stor
central roll för att främja tillväxt och sysselsättning och slå                       beslutsamhet;
vakt om stabila priser. På kortare sikt bör dessa åtgärder
bidra till ekonomins återhämtning och till att                                    v. föra en penning- och finanspolitik för att
tillväxtpotentialen utnyttjas fullt ut. På medellång sikt                             upprätthålla eller, där så krävs, uppnå
blir målet att hjälpa till att skapa grundförutsättningar                             prisstabilitet och varaktigt sunda offentliga
för en ekonomi med högre och mer varaktig, icke-                                      finanser; detta tjänar också som
inflationsdrivande tillväxt och sysselsättning, bland annat                           förberedelse för införandet av euron i
genom att sparande och investeringar utvecklas på ett                                 dessa länder; och
gynnsamt sätt. Inom euroområdet bör:                                              vi. de två medlemsstater som deltar i ERM2
i.   penningpolitiken inriktas på att bibehålla                                       (Danmark och Grekland) bör föra en
     prisstabilitet enligt fördraget;                                                 penning- och finanspolitik som garanterar
                                                                                att deras växelkursåtaganden uppfylls, och
ii. varaktiga insatser göras för att så snart som                                     de två medlemsstater som tillämpar direkta
     möjligt komma nära balans eller uppnå ett                                        inflationsmål (Sverige och Förenade
     överskott i de offentliga finanserna, och                                        kungariket) bör föresätta sig att klara dessa
     för att denna situation skall bibehållas på                                      inflationsmål och på den vägen hålla en
     medellång sikt (se avsnitt 3.2); och                                             stabil växelkurs.
iii. arbetsmarknadens parter fortsätta att föra
     en ansvarsfull politik och arbeta för en
     löneutveckling som inte påverkar
     prisstabiliteten eller hämmar skapandet av
     nya arbetstillfällen (se avsnitt 3.4).
                                                                                Faktiska och konjunkturrensade budgetsaldon,
           %                         Räntor, EU-11
                                                                                EU-11
     6
                                                                                % av BNP
                       Långfristig ränta                                             1
     5
                                                                                0.5           Konjunkturrensat budgetsaldo

     4
                                                                                0
                                  Kortfristig ränta
     3                                                                             -0.5

                                                                                -1
     2
                                                      Viktigaste styrräntan
                                                                                -1.5                                   Faktiskt underskott
     1
                                                                                -2

     0                                                                             -2.5
         Jan-99                       Jul-99                       Jan-00                       1998             1999             2000          2001

Källa: kommissionen.                                                              Källa: kommissionen

                                                                              9
 ---pagebreak--- 3.2 Sunda offentliga finanser                                         iii. där så krävs driva konsolideringen av de
                                                                           offentliga fiannserna längre än vad som
Som anges i stabilitets- och tillväxtpakten förbättrar en                  anges i minimikraven i stabilitets- och
sund ställning i de offentliga finanserna förutsättningarna                tillväxtpakten, och på så vis skapa
för att de automatiska stabilisatorerna skall fungera fullt                ytterligare manöverutrymme vid en
ut, utan att man riskerar att överskrida gränsvärdet för                   konjunkturnedgång, klara av oväntade
budgetunderskott, dvs. 3 % av BNP. Sunda offentliga                        förändringar i de offentliga finanserna, se
finanser verkar också dämpande på räntan, ökar                             till att statsskulden minskar snabbare och
tillgången på medel för investeringar, bidrar till en fortsatt             vara förberedd för de förväntade
minskning av den offentliga skulden i förhållande till                     budgetkonsekvenserna av en åldrande
BNP, ökar finanspolitikens trovärdighet inom EMU,                          befolkning.
samt förbättrar förtroendet för ekonomin bland
investerare. Med tanke på att produktionen förutses öka
snabbare än den potentiella tillväxttakten, bör en                               Offentlig netto utlåning(+)/upplåning(-)
                                                                           i de uppdaterade stabilitets/ - och konvergensprogrammen
finanspolitik av pro-cyklisk typ undvikas. De prognoser                                           (% av BNP)
för medlemsstaternas offentliga finanser som finns till
hands visar inte på några förbättringar av underliggande                          Datum
                                                                                1)
                                                                                19992)     2000       2001      2002       2003

saldon för euroområdet eller för EU som helhet, så                                                   Stabilitetsprogram
ytterligare ansträngningar för att konsolidera de offentliga           B          12/99      -0.9       -1.0      -0.5       0.0        0.2
finanserna kommer att krävas. Eftersom såväl den                       D          12/993)    -1.1       -1.0      -1.5       -1.0      -0.5
ekonomiska situationen som ställningen i de offentliga
finanserna skiljer sig åt en hel del medlemsstaterna                   E          01/00      -1.1       -0.8      -0.4       0.1        0.2
emellan, måste åtgärderna utformas land för land, både                 F4)        01/00      -1.8       -1.7      -1.2       -0.7      -0.3
vad avser omfattning, snabbhet och tidpunkt. Allmänt                   IRL        12/99       2.0       1.2        2.5       2.6        n.a.
sett bör dock medlemsstaterna:                                         I          01/00      -1.9       -1.5      -1.0       -0.6      -0.1

i.      utnyttja förhållandet att den ekonomiska                       L          02/00       2.4       2.5        2.6       2.9        3.1
        tillväxten varit bättre än förväntat för att                   NL5)       11/99       0.5       -0.6      -1.3       -1.1       n.a.
        uppnå en ställning i de offentliga                             A          03/00      -2.0       -1.7      -1.5       -1.4      -1.3
        finanserna för 2000 som med god marginal
        ligger inom målen i de uppdaterade                             P          02/00      -2.0       -1.5      -1.1       -0.7      -0.3

        konvergens- och stabilitetsprogrammen;                         FIN         09/99      2.3       4.7        4.2       4.6        4.7

        detta ligger linje med förra årets                             EUR-11                -1.2       -1.1      -1.0       -0.6      -0.2
        rekommendation att genomföra
        anpassningsåtgärderna så tidigt som
                                                                                Konvergensprogram

        möjligt med början år 2000, och borde                          DK         12/99       3.0       2.1        2.2       2.3        2.5

        utan vidare vara möjligt i de flesta                           EL         12/99      -1.6       -1.2      -0.2       0.2        n.a.
        medlemsstater, med tanke på att utfallen år                    S          11/99       1.9       2.1        2.0       2.0        n.a.
        1999 var över förväntningarna;                                 UK6)       12/99       1.2       0.2        0.2       -0.1      -0.4
                                                                       EU-15                 -0.6       -0.7      -0.6       -0.3      -0.2

ii.     sträva efter att komma nära balans eller                      1) Datum för antagande.

        uppnå ett överskott i de offentliga                           2) Utfall.

        finanserna tidigare än vad som förutses i
                                                                      3) Tillägg till det uppdaterade stabilitets programmet för februari
                                                                          2000.
        de uppdaterade stabilitets- och                               4) Önskvärt scenario; försiktigt scenario prognosvärden: -1.3, -0.9 och

        konvergensprogrammen, så att det senast
                                                                         -0.5 % av BNP, för respektive, åren 2001 till 2003.
                                                                      5) Försiktigt scenario; programmet omfattar även ett medel och ett
        2001 skapas en tillräcklig marginal för att                      önskvärt scenario. Prognosvärden för det senare är -½ och 0 %

        klara en konjunkturnedgång; och                                  av BNP, för respektive, åren 2001 och 2002.
                                                                      6) 1999 utfall för kalender året. Program data för finansiella år.
                                                                      Källa: kommissionen.

                                                                 10
 ---pagebreak--- 3.3 Kvalitet och långsiktighet i de
    offentliga finanserna                                                              Offentliga utgifter och inkomster, EU-15
                                                                            % av BNP
                                                                       54
De gynnsamma ekonomiska utsikter som råder för
närvarande ger en god möjlighet att införa genomgripande               52

reformer, bland annat omstrukturering av utgifter och                  50
minskning av skattetrycket, samtidigt som de offentliga                                       Offentliga utgifter
finanserna konsolideras. Konsolideringens "kvalitet" och               48
sammansättning spelar en central roll för sysselsättningen
och för ett väl fungerande EMU. De offentliga utgifterna               46

bör omstruktureras på så sätt att investeringar i såväl                44                      Offentliga inkomster
materiellt som immateriellt kapital gynnas, och ekonomins
tillväxtpotential stärks. Potentialen för tillväxt och ökad            42                                             Skattetryck
sysselsättning kan också förbättras genom skattereformer
som syftar till att minska skattetrycket och avskaffa                  40

bestämmelser som orsakar skattebetingade snedvridningar.                     1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001

Skattesystemen måste också vara utformade så att de                   Källa: kommissionen.

klarar av de förändringar som den ekonomiska
integrationen och tekniska utvecklingen medför. Det är                iv.   anpassa sina förmånssystem på så sätt att
också viktigt att välfärdssystemen medverkar till                           de gynnar sysselsättningen, samt se över
nödvändiga omvandlingar av ekonomin, och anpassas på                        pensions- och sjukvårdssystem för att göra
så sätt att arbete betalar sig, så att negativa incitament för              dem effektivare och anpassa dem till
arbete elimineras och service av hög kvalitet kan                           problemet med den åldrande befolkningen;
tillhandahållas effektivt. Samtidigt bör reformen av
välfärdssystemen skötas på ett sådant sätt att den "nya               v. minska det generella skattetrycket, särskilt
ekonomins" framväxt inte försvårar sociala problem som                      på låginkomsttagare, samtidigt som
arbetslöshet, social utslagning och fattigdom. De offentliga                konsolideringen av de offentliga finanserna
finansernas hållbarhet på medellång och lång sikt måste                     fortsätter;
således garanteras, samtidigt som demografiska och andra
långsiktiga strukturella faktorer tas i beaktande.                    vi. göra skattesystemen effektivare och mera
Medlemsstaterna bör:                                                        lättbegripliga, särskilt genom att bredda
                                                                            skatteunderlaget och använda effektiva
i.      förbättra sina offentliga finanser genom att                        förfaranden för uppbörd av skatt;
        hålla tillbaka utgifter snarare än genom att
        höja skatter;                                                 vii. inleda               reformer             av
                                                                            mervärdesskattesystemenen, i syfte att
ii.     införa eller förstärka de mekanismer och                            modernisera och förenkla befintliga regler
        institutioner som är till för att kontrollera                       och sträva efter att tillämpa reglerna mer
        utgifterna, så att skatter kan sänkas utan att                      enhetligt, samt stärka det administrativa
        detta äventyrar en sund balans i de                                 samarbete på området; man bör vidare
        offentliga finanserna; medlemsstaterna bör                          försöka fullborda de pågående
        också fastställa strama utgiftsnormer för                           diskussionerna om beskattning av
        den årliga tillväxten i de primära utgifterna                       elektronisk handel, eftersom detta är en
        på medellång sikt, så att utgifternas ökning                        viktig förutsättning för en väl fungerande
        i reala termer hålls klart lägre än den reala                       inre marknad; och
        BNP-tillväxten på medellång sikt;
                                                                      viii. fortsätta processen med samordning av
iii.    omstrukturera de offentliga utgifterna, på                          skattepolitiken för att undvika skadlig
        så sätt att det främjar investeringar i                             skattekonkurrens, samt eftersträva en
        realkapital och mänskliga resurser,                                 överenskommelse om skattepaketet i
        forskning, utveckling och innovation samt                           enlighet med Europeiska rådets slutsatser
        informationsteknik, och till förmån för                             från Helsingfors i december 1999.
        aktiv arbetsmarknadspolitik i enlighet med
        sysselsättningsriktlinjerna;

                                                                 11
 ---pagebreak--- Gemenskapens institutioner bör liksom                                                      i.     de nominella löneökningarna håller sig på
medlemsstaterna tillämpa en sträng                                                                en nivå som inte äventyrar prisstabiliteten;
budgetdisciplin. Detta måste gälla alla                                                           inom euroområdet innebär detta att de
utgiftskategorier i budgetplanen, och det                                                         samlade löneökningarna måste vara
interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och                                               förenliga med en prisutveckling som hålls
förbättring av budgetförfarandet. Det bör finnas                                                  inom Europeiska centralbankens
en flexibilitet i fördelningen av                                                                 stabilitetsmål – även om det kan
gemenskapsanslagen, så att EU-budgeten ger                                                        förekomma              skillnader      mellan
bästa möjliga effekt.                                                                             medlemsstaterna bör löneutvecklingen på
                                                                                nationell nivå alltid stå i proportion till det
                                                                                enskilda landets ekonomiska villkor;
3.4 Att    främja                                       en              rimlig
    löneutveckling                                                                         ii.    uppmuntra till reallöneökningar som står i
                                                                                proportion         till       ökningen       av
Utvecklingen av lönekostnaderna bör kunna anpassas                                                arbetsproduktiviteten, samtidigt som
efter ekonomins och sysselsättningens utveckling.                                                 hänsyn tas till att stärka och på sikt
Regeringens och myndigheternas roll är att skapa goda                                             bibehålla avkastningen på investeringar
förutsättningar för konstruktiva förhandlingar mellan                                             som stärker produktionskapacitet och
arbetsmarknadens parter. Om löneutvecklingen skall                                                sysselsättning; detta innebär således att i
kunna bli en del av sysselsättningsfrämjande politiska                                            länder där tillväxten i arbetsproduktiviteten
villkor bör arbetsmarknadens parter hålla fast vid en                                             stagnerar, bör utrymmet för
ansvarsfull linje, och sluta löneavtal med hänsyn tagen till                                      reallöneökningar minska; konkret bör
principerna i de allmänna riktlinjerna för den                                                    bland annat en minskning i arbetstiden inte
ekonomiska politiken. Det är således av största vikt att:                                         medföra ökade reala arbetskraftskostnader
                                                                                per enhet; om ökad lönsamhet skall
                                                                                omsättas i större investeringar inom EU
                              Löneutveckling, euroområdet
                                                                                måste det också skapas allmänna villkor
                                                                                som är gynnsamma för investeringar, bland
       % per år                                                        % per år

                                                                                7
                                                                                annat i fråga om efterfrågans utveckling,
                                                                                förhållanden på arbetsmarknaden samt
                                   Nominell ersättning per anställd               6

                                                                                lagstiftning;
                                                                                5
                                                                                4
        Nominell                                                                  3
        enhetsarbets-                                                             2
                                                                                iii.   se till att det vid kollektiva
                                                                                avtalsförhandlingar tas hänsyn till
        kostnad
                                                                                1
        Real ersättning per
                                                                                skillnader i produktivitet (utbildning och
                                                                                0
        anställd, beräknad med
   4
        BNP-deflatorn
                                               Arbetsproduktivitet                                övriga kvalifikationer, geografiskt område
   3
   2
                                                                                m.m.) när lönenivåer skall fastställas; och
                                                                                iv.    fortsätta driva en politik för att förhindra
   1
   0
  -1                                                                                löneskillnader mellan könen i de fall det
       1990
Källa: kommissionen.
                       1992      1994        1996        1998         2000
                                                                                föreligger faktisk diskriminering.

                                                                                12
 ---pagebreak--- 3.5      Att främja kunskapssamhället
                                                                                FoU-utgifter                        Privat andel av
Ett viktigt led i EU:s strategi för att öka tillväxt och            % av BNP                               (1998)                                 FoU

sysselsättning är att förbättra den innovativa kapaciteten                    EL                                                                     23

inom unionen. Innovation och spridning av ny teknik                              P                                                                   33

kommer emellertid bara att få begränsade positiva effekter                           E                                                               50

så länge de inte kompletteras med en mera övergripande                                   I                                                           55

strategi för reformer inom produkt-, kapital och                                             IRL                                                     74

arbetsmarknaderna. Konkurrens och väl fungerande                                               A                                                     50

finansmarknader är viktiga förutsättningar för ökad                                            B
                                                                                65
innovation och spridning av ny teknik. Medlemsstaterna                                              UK                                               65
bör:                                                                                DK                                               60

i.   skapa incitament för ökad privat
                                                                                NL                                            54
                                                                                0

     finansiering av forsknings- och
                                                                                F                                           60

     utvecklingsverksamhet, särskilt genom
                                                                                D                                          65

     gynnsamma skattebestämmelser och genom
                                                                                FIN                               61

     att stimulera riskkapitalmarknaderna;                           0               1             2               3
                                                                                S

                                                                                4              5
                                                                                75

ii. stärka konkurrensen på produkt- och                            Anm: Uppgifterna avser andelen FoU som utförs inom den privata sektorn.

     kapitalmarknaderna för att därigenom öka                     vi. bidra till ökade insatser för utbildning i såväl
                                                                   Källa: kommissionen och OECD.

     företagens incitament för innovationer och                       offentlig som privat regi, för att göra
     bidra till spridning av ny teknik och                            arbetskraften mer anpassningsbar och und-
     information;                                                     vika att arbetslöshet och social utslagning
iii. besluta om att ställa tillräckliga offentliga                    ökar på grund av ett utbildningsunderskott.
     medel till förfogande för grundforskning                         Medlemsstaterna bör också medverka till
     och för inrättande av högkvalificerade                           "livslångt lärande" i fråga om de färdigheter
     forskningscentrum, samt stimulera till                           som behövs i informationssamhället, och
     ökade förbindelser mellan akademisk                              verka för ökad vidareutbildning bland
     forskning och näringsliv;                                        ungdomar, så att det antal 18–24-åringar
                                                                      som bara har grundskole- eller kortare
iv. verka för en snabb och smidig tillgång till                       gymnasieutbildning till år 2010 minskar till
     Internet till låg kostnad;                                       hälften jämfört med idag. Man bör vidare
                                                                      arbeta för att öka antalet ingenjörer och
v. motverka splittring och uppdelning av                              forskare, se till att internet och andra
     forskningsinsatserna, och öka samarbetet                         multimediaverktyg blir tillgängliga i alla
     inom forskningen för skapa ett "gemensamt                        skolor från slutet av 2001, och att den
     europeiskt forskningsområde"; bidra till                         nödvändiga lärarkompetensen för
     nätverksbyggande           mellan       olika                    ändamålet finns tillhanda i slutet av 2002,
     forskningscentrum (under 2001) och                               samt i allmänhet att informationstekniken
     avskaffa hindren för forskares fria rörlighet                    utnyttjas mera i skolarbetet.
     (2002), samt – på grundval av ett förslag
     från kommissionen – inrätta ett
     patentsystem med EU-räckvidd i slutet av                     3.6 Att se till att produktmark-
     2001; och                                                        naderna fungerar effektivt, såväl
                                                                      vad gäller varor som tjänster
                                                                  Väl fungerande produktmarknader är en förutsättning för
                                                                  att EU-länderna skall kunna utnyttja alla fördelar med
                                                                  euron, globaliseringen och den nya tekniken, och spela en
                                                                  ledande roll i insatserna för att öka sysselsättningen.
                                                                  Viktiga framsteg har redan gjorts på detta område, i
                                                                  synnerhet i form av strukturreformer i medlemsstaterna
                                                                  och genom de impulser som Cardiffprocessen har gett.
                                                                  Framgångarna har emellertid varit mera blygsamma i
                                                                  tjänstesektorn, och det krävs således en särskild strategi

                                                             13
 ---pagebreak--- för att senast i slutet av 2000 få bort handelshinder i        viii. förbättra den offentliga sektorns
tjänstesektorn. Medlemsstaterna bör för detta ändamål:               effektivitet genom att verka för ökad
                                                                     användning av nya förvaltnings- och
i.     genomföra bestämmelserna om den inre                          kommunikationstekniker          (elektronisk
       marknaden effektivt och fullständigt,                         handel, internet, offentlig upphandling via
       särskilt i fråga om offentlig upphandling                     data) och genom att uppmuntra till
       och tekniska standarder;                                      offentlig-privata partnerskap på tydliga
                                                                     villkor; och
ii.    se till att konkurrensövervakande
       myndigheter åtnjuter ett verkligt                       ix. se till att de många lagstiftningsreformer
       oberoende och ge dessa myndigheter                            som inletts genomförs i praktiken, så att
       befogenhet att bevaka efterlevnaden av                        frukterna i form av bättre ekonomisk
       artiklarna 81 och 82 i EU-fördraget (om                       effektivitet kan skördas.
       karteller respektive missbruk av
       dominerande ställning);
                                                               3.7 Stödja kapitalmarknadernas
iii.   dra ner på statliga stöd, i synnerhet ad hoc-               utveckling genom ytterligare
       stöd, och omfördela stödet till mål av                      integration och fördjupning
       övergripande intresse, samt förbättra
       övervakningen av statliga stöd och
       utvärderingen av stödens effektivitet;                  Effektiva och väl integrerade finansmarknader förbättrar
                                                               och minskar kostnaden för allokering av finansiellt

iv.    före 2001 års utgång fullborda                          kapital. De underlättar också strukturreformer och har en

       liberaliseringen av telemarknaden och i                 central roll att spela för företagarandan. Sunt fungerande

       synnerhet, redan under år 2000, öka                     finansmarknader          bidrar       också       till   makroekonomisk

       konkurrensen när det gäller lokala                      stabilitet. Sedan euron infördes har det gjorts påtagliga

       accessnät;                                              framsteg i fråga om integration av finansmarknaderna,
                                                               inte   minst    inom          ramen        för    handlingsplanerna       för
v.     påskynda liberaliseringen av energi- (el och            finansiella    tjänster       respektive         riskkapital,   vilka     för
       gas), post- och transportsektorerna; man                närvarande håller på att genomföras. Arbetet med dessa
       bör minst se till att gemenskapsdirektiven              program       har     getts       högsta     politiska     prioritet,    och
       om öppning av marknaderna för                           Europeiska          rådet     i    Lissabon         begärde     att     dessa
       allmännyttiga tjänster genomförs helt och               handlingsplaner skall vara helt genomförda år 2005
       hållet; medlemsstaterna bör också – med                 respektive 2003. Det är för detta ändamål nödvändigt
       hjälp av lämplig lagstiftning och normer                att:
       för tillhandahållande av allmännyttiga
       tjänster – försäkra sig om att fördelarna i             i.      verka för bästa möjliga tillgång till
       form av lägre priser och hög kvalitet också                     investeringskapital på en kapitalmarknad
       kommer privatkonsumenter och                                    som sträcker sig över hela EU och som är
       industriella användare till godo;                               öppen även för små och medelstora
                                                                       företag, genom att ett gemensamt EU-pass
vi.    stärka konkurrensen i tjänstesektorerna, i                      för emittenter införs,
       synnerhet i fråga om finansiella tjänster,
       detaljhandel och företagstjänster, och                  ii.     underlätta för investerare att verka på en
       verka för att potentialen med den                               gemensam kapitalmarknad genom att
       elektroniska handeln utnyttjas till fullo;                      avskaffa hinder för investeringar i
                                                                       pensionsfonder, garantera ett adekvat
vii.   minska den börda som lagar och                                  investerarskydd, förtydliga skillnaden
       bestämmelser utgör för företagen, i                             mellan sofistikerade (professionella)
       synnerhet små och medelstora företag, och                       investerare och mindre investerare, se över
       under år 2000–2001 utarbeta en strategi                         uppförandereglerna för investerare och
       för ytterligare samordnade åtgärder för att                     förbättra förutsättningarna för de
       förenkla sådan lagstiftning;                                    institutionella investerarnas verksamhet;

                                                          14
 ---pagebreak--- iii.   verka för ytterligare integrering av
       marknaderna för statsobligationer genom                                     Riskkapitalinvesteringar, EU versus USA
       ökat informationsutbyte och större                      14000
                                                                                ( i miljoner euro)

       öppenhet i fråga om tillvägagångssätt och
       instrument för statlig upplåning, och                   12000

       genom försäljning och återköp (repo-                    10000
                                                                                USA

       marknad)       över      nationsgränserna                                          EU-15

       underlättas;                                                8000

iv.    effektivisera och integrera avräknings- och                 6000

       betalningssystemen, så att sunda                            4000
       affärstransaktioner över nationsgränserna
       underlättas och uppmuntras;                                 2000

v.     underlätta jämförelse av räkenskaperna för
                                                                     0
                                                                               1995           1996            1997                1998
       de företag som söker finansiering på den
       integrerade finansmarknaden och
                                                              Källa: EVCA, Venture One.

       möjliggöra för EU att snabbt anpassa sig
       till den internationella utvecklingen på               3.8 Att    stimulera                                                arbets-
       redovisningsområdet;                                       marknaderna

vi.    påskynda skattepolitiska åtgärder för att              Arbetsmarknaderna fungerar allt bättre, men situationen
       underlätta nyetablering av företag och                 skiljer sig en hel del mellan olika medlemsstater, bland
       riskkapitalinvestering, och snarast införa de          annat beroende på hur strukturreformerna avancerat och
       ändringar i konkurslagstiftningen som                  vilka aktiva åtgärder som vidtagits för att öka de
       krävs för att ge företagare en andra chans             enskilda             medborgarnas            anställningsbarhet.              De
       samt åtgärder för att uppmuntra                        medlemsstater som genomfört dessa reformer och åtgärder
       personalägande;                                        med störst framgång har redan börjat skörda frukter i
                                                              form           av       ökad        sysselsättning            och          mindre
vii. öka samarbetet inom EU mellan lagstiftare                strukturarbetslöshet. Det återstår emellertid betydande
     och tillsynsorgan för finanssektorn; och                 problem. Arbetslösheten är fortfarande oacceptabelt hög
                                                              och koncentrerad till vissa regioner och samhällsgrupper,
viii. sträva efter att snabbt anta de förslag som             och         andelen     långtidsarbetslösa          är     hög.     Den      låga
      länge legat för beslut om nya regler för                sysselsättningsgraden, särskilt hos                      kvinnor och         äldre
      övertagandebud och omstrukturering och                  personer i arbetsför ålder, har en återhållande verkan på
      likvidation av kreditinstitut och                       EU:s tillväxtpotential, och demografiskt sett förväntas en
      försäkringsbolag.                                       stagnation i fråga om antalet personer i arbetsför ålder.

EU bör på internationell nivå verka för finansiell            För att dessa problem skall kunna bemötas, och för att

och monetär stabilitet, och bidra till en                     EU           skall      kunna       dra      alla        fördelar       av    den
konstruktiv och verkningsfull dialog med sina                 kunskapsbaserade ekonomin, bör den strategi (med "fyra
främsta handelspartner. EU bör också arbeta för               pelare") som ingår i sysselsättningsriktlinjerna genomföras
att det internationella finansiella och monetära              på ett klart och beslutsamt sätt. Tonvikten på att
systemet utformas så att det är väl anpassat till till        investera i           människorna är en viktig                    del   av    den
den globaliseringen av finansmarknaderna.                     europeiska sociala modellen. Medlemsstaterna bör:

                                                              i.           främja en övergång från passiva till aktiva
                                                                           åtgärder, och välja en heltäckande ansats
                                                                           för att förebygga ungdoms- och
                                                                           långtidsarbetslöshet i enlighet med
                                                                           sysselsättningsriktlinjerna; det gäller bland
                                                                           annat att öka individens anställningsbarhet
                                                                           genom skattesänkningar, i synnerhet för

                                                         15
 ---pagebreak---              låginkomsttagare; man bör också                                                                     iv.    modernisera arbetets organisation i
             underlätta           tillgången         till                                                               samarbete med arbetsmarknadens parter,
             arbetsmarknadsutbildning och övrig                                                                         bland annat i fråga om flexibel arbetstid
             utbildning, öka förutsättningarna för                                                                      och årsarbetstid, åtgärder för att underlätta
             "livslångt lärande", och sträva efter att                                                                  deltidsarbete och se över allt för rigid
             integrera arbetslösa genom aktiva program                                                                  lagstiftning om anställningsskydd och
             med specifika ändamål; när det gäller att                                                                  dyrbara avgångsvederlag; vid all minskning
             förbättra förutsättningarna för utbildning                                                                 av total arbetstid, antingen genom
             och livslångt lärande bör de ansvariga                                                                     lagstiftning eller genom överenskommelse
             myndigheterna involvera arbetsmark-                                                                        mellan arbetsmarknadens parter, bör man
             nadens parter i arbetet;                                                                                förebygga en ökning av arbetskostnaden
                                                                                per enhet och ta noggrann hänsyn till
ii.          reformera skatte- och bidragssystem på så                                                                  framtida arbetskraftsbehov; och
             sätt att det finns klara incitament för att
             delta aktivt i arbetslivet; särskilt frågor om                                                      v.     öka ansträngningarna för att skapa lika
             villkor för bidrag och hur länge bidrag kan                                                                möjligheter för kvinnor och män, bland
             utbetalas bör analyseras, så att det undviks                                                               annat genom att stärka befintliga
             att arbetslösa hamnar i passiva och dyrbara                                                                incitament i skatte- och bidragssystem och
             bidragssystem;                                                                                främja system som gör det lättare att
iii.         verka för att öka arbetskraftens rörlighet,                                                                förena privatliv och yrkesliv.
             bland annat genom att göra det lättare att
             ta med sig pensionsrättigheter, och därmed
             öka förutsättningarna för flyttning mellan                                                          3.9 Att    främja                      en          hållbar
             regioner i EU och olika sektorer;                                                                       utveckling

                        Effektiv skattesats på arbete för                                                        Man kan bidra till en mera hållbar utveckling genom att
                                                   1)
                      sysselsättningen som helhet (1999)                                                         teknik, produkter och beteende som är förenliga med
                                                  IRL                                                            miljömål främjas. En förnuftig miljöpolitik som tar vara
                                                    UK                                                           på effektivitetsfördelarna med marknadsbaserade verktyg
                                                           EL                                                    har   den   extra   fördelen   att   den   även   effektiviserar
                                                            P                                                    ekonomiska strukturer och därmed bidrar till tillväxt och
                                                                E                                                sysselsättning. Medlemsstaterna bör
                                                                           NL
                                                                             I                                   i.     införa eller vidareutveckla sådana verktyg
                                                                                F                                 som bygger på marknadskrafterna, bland
                                                                                A                                 annat skatteincitament, användaravgifter,
                                                                                D                             ansvar för och försäkring mot
                                                                                FIN
                                                                                miljöförstöring samt handel med
                                                                                B
                                                                                utsläppsrättigheter, genom vilka knappa
                                                                                DK
                                                                                resurser ges ett konkret pris;
                                                                                S
                                                                                medlemsstaterna bör också bidra till att
  0                  10                 20                  30                   40                    50               EU:s mål enligt Kyotoprotokollet uppfylls,
 Anmärkning:                                                                                och verka för att sambandet mellan
 Den effektiva skattesatsen på arbete för den totala sysselsättningen är kvoten mellan social-
                                                                                ekonomisk tillväxt och belastning på
                                                                                miljön bryts; och
 försäkringsavgifter plus personliga inkomstskatter och bruttolöner. Sättet att beräkna dessa
 skattesatser motsvarar i stort sett de implicita skattesatser som offentliggörs av Eurostat, men det
 finns vissa metodologiska skillnader. Eftersom de till stor del bygger på makroekonomisk statistik är
 det möjligt att uppdatera dem i samband med kommissionens ekonomiska prognoser, vilket
 möjliggör en bedömning baserad på de mest aktuella uppgifterna.
 Källa: kommissionen.                                                                                ii.    ompröva befintlig eller ny politik som visat
                                                                                sig ha en negativ inverkan på miljön, bland
                                                                                annat subventioner till enskilda sektorer
                                                                                och skatteundantag som har sådan verkan.

                                                                                16
 ---pagebreak--- II. L  ÄNDERSPECIFIKA                                       iii. att upprätthålla ett primärt överskott på
                                                                 något över 6 % av BNP för att säkerställa
      RIKTLINJER FÖR DEN                                         en kontinuerlig minskning av underskottet
                                                                 i den offentliga sektorns finanser och
      EKONOMISKA POLITIKEN                                       möjliggöra en snabb minskning av den
                                                                 offentliga skuldkvoten; och
1. BELGIEN
                                                            iv. att använda inkomsterna från
Efter en avmattning i konjunkturen 1999                          privatiseringar och andra utförsäljningar av
förväntas ett ekonomiskt uppsving under år 2000                  statligt ägda tillgångar till att minska den
underbyggt av utvecklingen av den inhemska                       offentliga skulden.
efterfrågan, särskilt den privata konsumtionen
och investeringarna, och ett fortsatt positivt              Produktmarknaderna
bidrag             från            nettoexporten.
Sysselsättningsökningen förväntas fortsätta under           Belgien är mycket väl integrerat i den europeiska
2000 och ytterligare förstärkas år 2001 när                 ekonomin. Den belgiska ekonomins grad av
sänkningen av skatterna på arbete träder i kraft.           öppenhet skapar konkurrens, särskilt på
                                                            varumarknaderna. Det finns emellertid
                                                            fortfarande problem inom vissa specifika
Finanspolitiken                                             tjänstesektorer. Trots att betydande framsteg
                                                            gjorts när det gäller att införliva
Belgien har gjort ytterligare framsteg mot en               inremarknadslagstiftningen, bör genomförandet
sanering av de offentliga finanserna under 1999,            påskyndas. Den belgiska regeringen har utfäst sig
underskottet i den offentliga sektorns finanser             att till utgången av mandatperioden minska
minskade till 0,9 % av BNP, vilket är bättre än             företagens administrativa bördor med 25 procent.
det mål som fastställdes i stabilitetsprogrammet,           Utgifterna för FoU som andel av BNP ligger
och den offentliga skulden minskade till 114,4              under genomsnittet i EU, också vad beträffar
procent av BNP. Enligt det uppdaterade                      genomslaget för informations- och
stabilitetsprogrammet för 2000-2003 kommer                  kommunikationsteknik. Mot denna bakgrund bör
Belgien att fortsätta sina ansträngningar att               Belgien särskilt prioritera följande områden:
konsolidera de offentliga finanserna baserat på
höga primära överskott, som syftar till att uppnå           i.   att ta itu med problemen med bristande
balans i de offentliga finanserna till år 2002 och               konkurrens på tjänsteområdet, vilket
en skuldkvot nära 100 % av BNP år 2003. Mot                      medverkar till höga priser och låg
bakgrund av det ovanstående bör finanspolitiken                  produktivitet inom exempelvis energi-,
inriktas på:                                                     telekommunikations- järnvägs- och
                                                                 affärstjänstesektorerna;
i.    att uppnå bättre budgetutfall för år 2000 än
      det mål för underskottet i de offentliga              ii. att öka takten i liberaliseringen av
      finanserna på 1 % av BNP som fastställdes                  elektricitets- och gassektorerna och stärka
      i budgeten och i det uppdaterade                           befogenheterna för de tillsynsmyndigheter
      stablititetsprogrammet; detta mot                          som ansvarar för energi och
      bakgrund av det förbättrade utfallet för de                telekommunikationer;
      offentliga finanserna för 1999 och den
      högre förväntade tillväxten år 2000 jämfört           iii. att utan dröjsmål genomföra och noga
      med de antaganden som gjordes i                            övervaka de olika föreslagna åtgärderna för
      budgeten;                                                  att minska de administrativa bördorna på
                                                                 näringslivet; och
ii.   att begränsa de reala primära utgifternas
      årliga tillväxttakt så att de inte överskrider
      den gräns på 1,5 procent som anges i det
      uppdaterade stabilitetsprogrammet, för att
      därigenom möjliggöra en minskning av
      skattebördan, särskilt på arbete, och
      samtidigt infria målsättningen om ett lägre
      underskott i de offentliga finanserna;

                                                       17
 ---pagebreak--- iv. att öka insynen och överblickbarheten i               Arbetsmarknaden
    relationerna mellan den offentliga och den
    privata sektorn, särskilt inom de                     Den belgiska arbetsmarknaden har uppvisat
    gemensamma             privat-offentligägda           relativt goda resultat när det gäller att öka
    företagen i syfte att undvika                         sysselsättningen. Arbetsutbudet har stadigt ökat
    konkurrenssnedvridningar.                             från en generellt sett låg sysselsättningsgrad,
                                                          särskilt för kvinnor och äldre arbetskraft.
Kapitalmarknaderna                                        Sysselsättningsökningen ledde därför inte till
                                                          någon nämnvärd minskning av arbetslösheten.
Flera reformer har vidtagits för att öka                  Arbetslösheten är fortfarande en av de högsta
marknadseffektiviteten i en allt mer                      bland de små medlemsstaterna och företer
konkurrensutsatt miljö. Trots detta domineras             markerade regionala skillnader. Delade
riskkapitalmarknaden av den offentliga sektorn            ansvarsbefogenheter mellan den federala
och kännetecknas av en hög procentandel                   regeringen, regionerna och språkgemenskaperna
investeringar på ett tidigt utvecklingsstadium och        kräver en betydande samordning. Mot denna
investeringar i högteknologi. Inriktningen av             bakgrund bör Belgien särskilt prioritera följande
ansträngningarna på verksamheter i ett tidigt             områden:
utvecklingsstadium är generellt sett positiv, men
avsaknaden av privat riskkapital, och särskilt            i. att vidta kraftfulla åtgärder åtgärder för att
överbryggandefinansiering, kan i det långa loppet                 främja arbetskraftens rörlighet mellan och
komma att hämma riskkapitalmarknadens                             inom regioner och uppmuntra
utveckling. Mot denna bakgrund bör Belgien                        arbetsmarknadens parter att, med
prioritera följande områden:                                      hänvisning till de tydliga regionala
                                                                  skillnaderna i fråga om arbetslöshet, i
i. göra vidare ansträngningar för att                             högre            utsträckning          låta
       uppmuntra privat, till skillnad från                       löneförhandlingarna avspegla lokala
       offentligt, riskkapital genom förbättringar                arbetsmarknadsförhållanden och/eller
       av skattesystemet, med särskild inriktning                 företagens ekonomiska ställning.
       på att sänka bolagsskatten och göra                        Arbetsmarknadens parter och de offentliga
       kapitalförluster avdragsgilla.                             myndigheterna bör också inom sina
                                                                  respektive ansvarsområden i större
                                                                  utsträckning arbeta på att förbättra
                                                                  arbetskraftens yrkesfärdigheter och
                                                                  utbildningsnivå; och
                                                          ii.   att        förstärka      de        aktiva
                                                                arbetsmarknadspolitiska åtgärderna för att
                                                                på så sätt skapa incitament för att delta i
                                                                aktiva åtgärder och ta nya
                                                                anställningserbjudanden. De aktiva
                                                                arbetsmarknadspolitiska åtgärderna bör
                                                                kombineras med en översyn av bidragens
                                                                varaktighet, särskilt beträffande äldre
                                                                arbetskraft och kvinnor.

                                                     18
 ---pagebreak--- 2.    D   ANMARK                                           Produktmarknaderna

Den ekonomiska tillväxten bör kunna öka under              Danmark hör till de länder som nått längst med
2000 eftersom den inhemska efterfrågan, och i              en reform av produktmarknaderna, särskilt inom
synnerhet den privata konsumtionen, bör kunna              nätverksamheterna. Det finns dock utrymme för
återhämta sig parallellt med de ljusare utsikterna         förbättringar när det gäller prisnivåer och
för exportmarknaderna. Arbetslösheten, som                 produktivitet i den danska ekonomin, om
under 1999 minskade till 4,5 %, nådde sin lägsta           problemet med otillräcklig konkurrens inom vissa
nivå sedan 1970-talet men kommer sannolikt att             sektorer skall kunna lösas. Det gäller t.ex.
öka under året.                                            livsmedel och drycker, byggmaterial och
                                                           detaljhandel. Danmarks resultat på området för
                                                           kommersiell forskning och utveckling förlorar vid
Finanspolitiken                                            en jämförelse med övriga nordiska länder. Mot
                                                           denna bakgrund bör Danmark särskilt prioritera
Den offentliga sektorns finanser stärktes betydligt        följande:
i Danmark under 1999. Överskottet i de
offentliga finanserna uppgick till 3 % av BNP,             i.     att fortsätta vidta åtgärder för att förstärka
dvs. en halv procentenhet mer än vad som                          konkurrenspolitiken och se till att den
förväntades när budgetpropositionen antogs.                       tillämpas       konsekvent       samt       ge
Under 2000 väntas överskottet i de offentliga                     konkurrensrådet befogenheter att tillämpa
finanserna uppgå till 2,2 % av BNP och, enligt                    artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget;
Danmarks uppdaterade konvergensprogram,
därefter öka gradvis till omkring 3 % av BNP till          ii.    att fortsätta bemöda sig om att öka
2005. Överskridanden av utgifterna har                            effektiviteten inom den offentliga sektorn,
förekommit regelbundet på lokalförvaltningsnivå.                  t.ex. genom att mer systematiskt använda
Mot denna bakgrund bör finanspolitiken inriktas                   offentliga      anbudsförfaranden,     mot
på                                                                bakgrund av iakttagelsen att den offentliga
                                                                  sektorn i Danmark fortfarande är en av
i.    att hålla fast vid regeringens mål att                      EU:s största; och
      begränsa ökningen av den offentliga
      konsumtionen till 1,2 % i budgeten för               iii.   att främja överföringen av teknik från
      2000;     i      detta  syfte      övervaka                 forskningsinstitut till företag och att främja
      lokalförvaltningen,     undersöka        en                 företagande inom högteknologisektorer.
      förstärkning av den institutionella ramen,
      respektera             lokalförvaltningens           Kapitalmarknaderna
      självbestämmanderätt, om det finns en risk
      för att målet inte kommer att nås, och               Omfattande reformer har genomförts för att öka
                                                           effektiviteten på marknaden och utveckla
ii.   att med tanke på de sunda offentliga                 riskkapitalmarknaden. Aktiemarknaden förblir
      finanserna fortsatt sträva efter en                  dock ganska liten, särskilt i jämförelse med
      minskning av skatterna och utgifterna som            obligationsmarknaden. Under 1998 skapades en
      andel av BNP i enlighet med det                      marknad för snabbt växande företag, men relativt
      uppdaterade       konvergensprogrammet,              få företag har noterats på börsen. Trots
      eftersom detta skulle öka de ekonomiska              reformerna är också riskkapitalmarknaden
      incitamenten och bidra till gynnsammare              fortfarande liten. Mot denna bakgrund bör
      tillväxt- och sysselsättningsutsikter på             Danmark särskilt prioritera följande:
      medellång sikt.

                                                      19
 ---pagebreak--- i.    att utöka finansieringskällorna för                    genomförts sedan mitten av 1990-talet. Med
      riskkapitalinvesteringar genom     att                 tanke på den höga sysselsättningsgraden och den
      ytterligare minska de kvantitativa                     låga arbetslösheten kan det dock visa sig mycket
      begränsningarna för pensionsfondernas                  svårt att på sikt garantera att utbudet på
      investeringar; och                                     arbetskraft      motsvarar    efterfrågan.    Den
                                                             demografiska utvecklingen kommer lika lite som
ii.   att fästa särskild uppmärksamhet vid de                det aviserade införandet av en sjätte
      exempel på god sed som lades fram i                    semestervecka att bidra till detta under de
      oktober 1999 i meddelandet om riskkapital              kommande åren. Trots de nyligen genomförda
      på området för beskattning av                          ändringarna av skattereglerna är skatten på arbete
      investeringar           i          riskkapital,        fortfarande hög och bidragssystemen omfattande
      konkurslagstiftning och främjande av                   och generösa. Mot denna bakgrund bör Danmark
      innovativa modeller för personalägande,                särskilt prioritera följande:
      däribland optioner till de anställda.
                                                             i.    att genomdriva reformer för att minska det
                                                                   totala skattetrycket på arbete, särskilt
Arbetsmarknaden                                                    marginalskatten på låga inkomster, och att
                                                                   öka incitamenten att komma in på eller
Arbetsmarknadsläget har förbättrats betydligt i                    stanna kvar på arbetsmarknaden. Noga
Danmark under de senaste åren, delvis till följd                   övervaka reformen av förtidspensions- och
av de omfattande strukturreformer som                              semestersystemen med tanke på behovet
                                                                   av att öka utbudet på arbetskraft.

                                                        20
 ---pagebreak--- 3.     T   YSKLAND                                          iv.    att säkerställa en trendmässig nedgång i
                                                                   den offentliga skuldkvoten genom att
Den ekonomiska aktiviteten ökade betydligt                         målen för en minskning av det offentliga
under andra halvåret 1999, och det externa                         underskottet respekteras fullt ut och att ta
bidraget blev åter positivt för första gången sedan                tillvara alla privatiseringsmöjligheter på alla
mitten av 1998. Eftersom den externa                               förvaltningsnivåer.
omgivningen väntas förbli stark och den
inhemska efterfrågan öka tack vare den                      Produktmarknaderna
förväntade minskningen av arbetslösheten, bör
BNP-tillväxten kunna bli klart högre under 2000             Tyskland är väl integrerat i de europeiska
än 1999.                                                    produktmarknaderna. Trots enskilda fall som
                                                            väckt stor uppmärksamhet den senaste tiden har
                                                            tyska företag en mindre omfattande internationell
Finanspolitiken                                             verksamhet än vad som kunde väntas av ett land
                                                            av den storleken, men den kan öka genom den
Konsolideringen av den offentliga sektorns                  skattereform som genomförts nyligen. Den tyska
finanser i Tyskland fortsatte 1999, och det                 prisnivån är också fortfarande högre än EU-
offentliga underskottet minskade till 1,1 % av              genomsnittet. Flera reformer har dock gett goda
BNP jämfört med målet 2 % i det ursprungliga                resultat den senaste tiden när det gäller att
stabilitetsprogrammet. Enligt det uppdaterade               förbättra de tyska produktmarknadernas
stabilitetsprogrammet av den 1 februari 2000                funktionssätt, särskilt på området för
väntas underskottet minska till 1 % av BNP                  konkurrenspolitik      och       liberalisering av
under 2000. Denna modesta minskning av                      nätverksamheter. Mot denna bakgrund bör
underskottet - trots ett ambitiöst sparpaket på             Tyskland särskilt prioritera följande:
federal nivå - beror bland annat på att finanserna
har försämrats på regional nivå och inom
socialförsäkringssektorn. Under 2001 kommer de              i.     att se till att de offentliga
planerade reformerna av inkomst- och                               anbudsförfarandena görs ännu öppnare;
företagsbeskattningen att leda till att underskottet
i de offentliga finanserna ökar till                        ii.    att fortsätta minska det statliga stödet,
uppskattningsvis 1,5 % av BNP. Mot denna                           däribland ad hoc-stöd och branschspecifikt
bakgrund bör finanspolitiken inriktas på:                          stöd;
                                                            iii.   att införa konkurrensfrämjande regler för
i.     att få ned underskottet till en nivå under                  elöverföringsavgifter för att ta tillvara alla
       målet på 1 % av BNP, om den ekonomiska                      fördelar med avregleringen av elsektorn;
       tillväxten under 2000 blir större än vad                    och
       som förutsågs i budgeten;
                                                            iv.    att ytterligare bemöda sig om att minska
ii.    att genomdriva reformerna av inkomst-                       restriktioner och administrativa bördor
       och företagsbeskattningen under 2000 med                    som tynger små och medelstora företag,
       största försiktighet för att minimera risken                särskilt         företagstjänster    och
       för en bestående försämring av det                          hantverksföretag.
       strukturella underskottet;
iii.   att    utarbeta     strukturreformer     av          Kapitalmarknaderna
       socialförsäkringssystemet (i synnerhet               Den tyska finansmarknaden har utvecklats
       pensioner och sjukvård) eftersom de har              dynamiskt under de senaste fem åren, i synnerhet
       avgörande betydelse för hållbara offentliga          1999. Särskilt utvecklingen av Neuer Markt,
       finanser på medellång sikt; och                      aktiemarknaden       för      snabbt     växande
                                                            högteknologiföretag, har varit framgångsrik. Tack

                                                       21
 ---pagebreak--- vare ett starkt offentligt stöd och den senaste           i.     att kritiskt se över sin politik gentemot den
tidens marknadsutveckling växer den tyska                        östra delen av landet, där problemen på
riskkapitalmarknaden kraftigt, och dessutom                      arbetsmarknaden fortfarande - tio år efter
investeras betydande belopp i nystartade företag.                återföreningen - är särskilt svåra. Det bör
Mot denna bakgrund bör Tyskland särskilt                         framför allt undersökas hur effektiva
prioritera följande:                                             överföringarna          är       och      hur
                                                                 arbetsmarknadens parter skulle kunna
i.    att beakta de exempel på god sed som gavs                  främja skapandet av arbetstillfällen genom
      i meddelandet om riskkapital i oktober                     ökad flexibilitet på arbetsmarknaden och
      1999 på området för beskattning,                           ändamålsenliga lönestrukturer;
      konkurslagstiftning (nyligen omarbetad
      men fortfarande mycket sträng) och stöd             ii.    att fortsätta och övervaka arbetet med att
      till aktieoptionsprogram.                                  gradvis minska skattetrycket på arbete
                                                                 genom att sänka skatterna och
                                                                 socialförsäkringsavgifterna.
Arbetsmarknaden                                                  Arbetskraftskostnaderna bör minskas
                                                                 ytterligare framför allt i den nedre delen av
Läget på den tyska arbetsmarknaden förbättrades                  löneskalan, samtidigt som behovet av en
något under 1999, men förbättringen skedde                       konsolidering av de offentliga finanserna
enbart i den västra delen av landet. Genom                       beaktas; och
alliansen för arbete (Bündnis für Arbeit) har man
skapat förutsättningar för en måttfull                    iii.   att minska de negativa effekter på
löneutveckling, däribland ökade möjligheter till                 incitamentstrukturen inom skatte- och
deltidsarbete för äldre, som nu skall förverkligas               bidragssystemet som försvårar för alla
av arbetsmarknadens parter. En långtgående                       grupper, särskilt äldre arbetstagare, att
skattereform, med mindre skatt på arbete och                     delta i arbetslivet. I synnerhet se över
högre miljöskatter, har redan genomförts och det                 system            som              underlättar
finns planer på ytterligare reformer.                            förtidspensionering och undersöka vilka
Pensionshöjningarna kommer att bromsas upp                       politiska val som är lämpligast om man vill
vilket bör bidra till att stabilisera                            undvika förtidspensioneringar och främja
pensionsavgifterna. Mot denna bakgrund bör                       anställning av äldre arbetstagare.
Tyskland särskilt prioritera följande:

                                                     22
 ---pagebreak--- 4.    G   REKLAND                                          iii.   att       fortsätta       reformen        av
                                                                  socialförsäkringssektorn för att säkerställa
Den ekonomiska återhämtning som inleddes                          systemets hållbarhet på lång sikt; dessutom
1994 fortsätter i snabb takt. Under 1999                          förbättra kapitalförvaltningen genom
överskred den reala BNP-tillväxten i Grekland                     socialförsäkringsfonder kombinerade med
EU-genomsnittet för fjärde året i rad, trots en                   en fortsatt rationalisering och kontroll av
lindrig avmattning på grund av den externa                        utgifterna; och
utvecklingen. Konsolideringen av tillväxtfasen
väntas ha en gynnsam inverkan på                           iv.    att genomföra den privatisering som
arbetsmarknaden. Arbetslösheten började minska                    planerats för 2000 och kommande år i
1999 och väntas fortsätta minska under de                         syfte att säkerställa en snabbare minskning
närmaste åren.                                                    av den offentliga skuldkvoten.

                                                           Produktmarknaderna
Finanspolitiken
                                                           Den grekiska ekonomin är, delvis på grund av
Det finansiella läget i Grekland förbättrades              landets geografiska läge, mindre integrerad i de
ytterligare 1999, när underskottet i de offentliga         europeiska produktmarknaderna än andra
finanserna minskade till 1,6 % av BNP, vilket är           medlemsstaters ekonomi. Prisnivåerna är höga
bättre än målet i konvergensprogrammet, och                med tanke på den grekiska levnadsstandarden,
den offentliga skuldkvoten minskade till 104,4 %           och arbetskraftens produktivitet ligger under EU-
av BNP. Den snabbare minskningen av                        genomsnittet, även om den håller på att
underskottet berodde på att budgetintäkterna var           förbättras. Trots betydande framsteg som gjorts
mycket större än väntat, vilket mer än väl                 med privatiseringen av offentliga företag och ett
uppvägde överskridandet av utgiftsbudgeten.                antal åtgärder som vidtagits för att främja
Enligt det uppdaterade konvergensprogrammet                företagsamhet och innovation går reformen av
skall underskottet i de offentliga finanserna              produktmarknaderna ganska långsamt. Mot
minska       ytterligare   2000      och     2001.         denna bakgrund bör Grekland särskilt prioritera
Konsolideringen av de offentliga finanserna stöds          följande:
av ett stort primärt överskott, som delvis
genereras av socialförsäkringssystemet efter
reformerna        på     1990-talet.    Ytterligare        i.     att nå ett bättre resultat när det gäller att
omläggningar inom denna sektor planeras, främst                   införliva inremarknadslagstiftningen;
på grund av att befolkningen blir allt äldre. Mot          ii.    att påskynda liberaliseringen av tele-, el-
denna bakgrund bör finanspolitiken inriktas på:                   och gassektorn;
i.    att betrakta målet i budgeten om ett                 iii.   att vidta konkreta åtgärder för att främja
      offentligt underskott på 1,2 % av BNP                       startande av nya företag; och
      som den övre gränsen; ett bättre resultat
      på intäktssidan bör återspeglas av ett               iv.    att vidta ytterligare åtgärder för att öka
      mindre underskott i de offentliga                           forskningen och utvecklingen samt
      finanserna; finanspolitiken bör stramas åt                  spridningen av informations- och
      ytterligare 2001 om ett inflationstryck                     kommunikationsteknik och främja den
      uppstår;                                                    privata sektorns finansiering av forskning
                                                                  och utveckling.
ii.   att säkerställa en kontroll av utgifterna
      genom klara och bindande regler i syfte att
      minska de primära löpande utgifternas
      andel av BNP;

                                                      23
 ---pagebreak--- Kapitalmarknaderna                                          detta har hindrats av bristen på tidsenliga och
                                                            effektiva arbetsförmedlingstjänster. Skattetrycket
Den pågående liberaliseringen gör den grekiska              på arbete har minskats. Resultaten av reformerna
kapitalmarknaden allt öppnare för konkurrens.               för att underlätta deltidsarbete och mer flexibla
Aktiemarknaden har gynnats av reformer som                  arbetstider har dock hittills varit begränsade på
genomförts på området för företagsstyrning och              grund av svårigheter med genomförandet. I
villkoren för börsintroduktion, och av                      praktiken har inte heller möjligheten att ställa sig
dematerialiseringen           av      värdepapper.          utanför de centraliserade löneuppgörelserna lett
Riskkapitalinvesteringarna är däremot på den                till någon mer omfattande decentralisering av
lägsta nivån i EU, trots incitament i form av               löneförhandlingarna. Mot denna bakgrund bör
skattelättnader och finansiella stödprogram. Detta          Grekland särskilt prioritera följande:
minskar avsevärt den till buds stående                      i.     att vidta beslutsamma, konsekventa och
finansieringskällan för nystartade, snabbt växande                 omfattande åtgärder för att hindra
företag. Mot denna bakgrund bör Grekland                           arbetslösa ungdomar och vuxna från att bli
särskilt prioritera följande:                                      långtidsarbetslösa. Framför allt öka
i.    påskynda genomförandet av de åtgärder                        ansträngningarna ytterligare för att slutföra
      som lades fram i 1998 års                                    reformen av arbetsförmedlingstjänsterna
      riskkapitalåtgärdsplan, och särskilt beakta                  och bedriva en förebyggande politik i
      de exempel på god sed som gavs i                             enlighet med sysselsättningsriktlinjerna 1
      meddelandet om riskkapital i oktober                         och 2. Fortsätta ansträngningarna för att
      1999.                                                        reformera utbildningssystemen enligt
                                                                   produktionssystemets behov;

Arbetsmarknaden                                             ii.    att konsekvent och effektivt genomföra de
                                                                   arbetsmarknadsreformer               som
Den grekiska arbetsmarknaden har inte gynnats                      överenskoms 1998, särskilt i fråga om att
så mycket av den långvariga ekonomiska                             öka deltidsarbetandet och införa mer
återhämtningen som man kunde ha väntat sig.                        flexibla arbetstider; och
Trots en ökning av sysselsättningen har också
arbetslösheten ökat de senaste åren på grund av             iii.   att se över lönebildningssystemen
att utbudet på arbetskraft ökat. Arbetslösheten                    tillsammans med arbetsmarknadens parter
minskar för närvarande, men betydande                              i syfte att anpassa lönutvecklingen till
strukturella problem återstår att lösa, däribland en               produktivitetsskillnader mellan olika
låg sysselsättningsgrad, få deltidsarbetande, få                   geografiska områden, olika sektorer och
kvinnor i arbetslivet och stor långtidsarbetslöshet.               olika företag, och framför allt säkerställa
Vissa steg har tagits för att genomföra                            att det blir praktiskt möjligt att ställa sig
strukturreformer på arbetsmarknaden och för att                    utanför branschavtal inom ramen för de
vidta förebyggande åtgärder för att avhjälpa                       territoriella sysselsättningspakterna.
ungdoms- och långtidsarbetslösheten, även om

                                                       24
 ---pagebreak--- 5.    S PANIEN                                             iii.   att      gradvis     bygga      ut
                                                                  pensionsfondsreserv som inrättats genom
                                                                                den

Under 1999 fortsatte BNP att öka i samma                          2000 års budgetlag för att klara det
stadiga takt som tidigare samtidigt med en kraftig                långsiktiga problemet med en åldrande
ökning av antalet nya arbetstillfällen. Utsikterna                befolkning;      att    göra     ytterligare
för 2000 är fortfarande gynnsamma tack vare en                    ansträngningar i samband med den nya
måttligare utveckling av den inhemska efterfrågan                 samtalsrunda mellan regeringen och
och ett uppsving för den spanska exporten.                        arbetsmarknadens       parter    om       en
Prisutvecklingen har dock varit negativare än                     omläggning av pensionssystemet som
väntat sedan andra halvåret 1999, men det är                      måste äga rum under 2000 inom ramen för
sannolikt att den kommer att dämpas under 2000                    den så kallade Pacto de Toledo, och
förutsatt     att    löneuppgörelserna      förblir
återhållsamma.                                             iv.    att fortsätta och fullt ut respektera den
                                                                  gällande interna stabilitetspakten mellan
                                                                  regionerna och staten, eftersom regionerna
Finanspolitiken                                                   står för en allt större andel av många
                                                                  utgiftsområden.
Under 1999 gjordes tydliga framsteg med
konsolideringen av de offentliga finanserna: det           Produktmarknaderna
offentliga underskottet minskade till 1,1 % av
BNP, en halv procentenhet under målet i det                Spanien är någorlunda välintegrerat i de
ursprungliga stabilitetsprogrammet. Enligt det             europeiska produktmarknaderna. Olika åtgärder
uppdaterade stabilitetsprogrammet väntas det               har vidtagits för att förbättra konkurrensen på
offentliga underskottet minska ytterligare 2000            produktmarknaderna: bättre genomförande av
och 2001 och övergå till att visa överskott 2002           inremarknadslagstiftningen,     framsteg     med
och 2003, vilket skulle uppnås främst genom en             liberaliseringen av telekommunikationerna,
begränsning av de primära löpande utgifterna.              förstärkning av konkurrenslagen och skapande av
Detta skulle också göra det möjligt att lätta på           s.k. one-stop shops för små och medelstora
skattetrycket. En social pensionsreservfond har            företag. I den nya planen för vetenskap och
inrättats med tanke på problemet med en                    teknik tar man sikte på en betydande ökning av
åldrande befolkning. Mot denna bakgrund bör                utgifterna för forskning och utveckling som andel
finanspolitiken inriktas på:                               av BNP. Mot denna bakgrund bör Spanien
                                                           särskilt prioritera följande:
i.    att uppnå och eventuellt överträffa målen
      för de offentliga finanserna enligt det              i.     att fortsätta 1999 års reform av
      uppdaterade stabilitetsprogrammet, med                      konkurrenslagen, att inom ramen för
      tanke på att resultatet 1999 blev bättre än                 denna        reform      fästa    särskild
      väntat; att redan under 2000 vara inriktad                  uppmärksamhet vid att förstärka den
      på att ytterligare strama åt finanspolitiken                oberoende          konkurrensmyndighetens
      för att uppväga en eventuell risk för                       kapacitet att undersöka ärenden;
      överhettning;
                                                           ii.    att fortsätta minska stödet till vissa
ii.   att genomföra den pågående översynen av                     sektorer        (järnvägar, kolindustri,
      den nationella budgetlagen under 2000 för                   varvsindustri);
      att förbättra kontrollen av de primära
      löpande utgifterna, vilket har central               iii.   att vidta åtgärder för att förstärka
      betydelse för den finanspolitiska                           konkurrensreglerna bland annat inom
      konsolideringen; detta bör göra det möjligt                 sektorerna för el, gas och detaljhandel och
      att begränsa de icke budgeterade utgifterna                 att närma vattenpriserna till den verkliga
      främst till oförutsedda utgifter;                           kostnadsnivån; och

                                                      25
 ---pagebreak--- iv.   Att fortsätta vidta åtgärder för att lätta den        av de förebyggande åtgärderna för att avhjälpa
      administrativa bördan särskilt för små och            ungdoms-          och       långtidsarbetslösheten.
      medelstora företag med tanke på deras                 Skattetrycket på arbete har lindrats, särskilt i den
      stora andel av antalet arbetstillfällen inom          nedre delen av löneskalan. Arbetslösheten är
      företagssektorn och att utvidga den                   dock fortfarande den högsta i EU, och betydande
      geografiska täckningen för s.k. one-stop              strukturella problem återstår, däribland
      shops för företag.                                    arbetsmarknadens uppdelning i permanenta och
                                                            tillfälliga anställningsförhållanden, kvinnornas
                                                            låga förvärvsfrekvens och sysselsättningsgrad och
Kapitalmarknaderna                                          stora regionala skillnader. Det finns också en risk
                                                            för att lönekraven kommer att öka. Mot denna
Kapitalmarknaden utvecklas snabbt till följd av             bakgrund bör Spanien särskilt prioritera följande:
reformer som införts för att främja
marknadstillträde för företag och underlätta                i.     att tillsammans med arbetsmarknadens
investeringar i onoterade värdepapper samt till                    parter se över lönebildningssystemet och
följd av privatiseringsprocessen och hushållens                    tillämpningen       av        det     sociala
ökande aktieägande. Riskkapitalmarknaden är                        trygghetssystemet på regional och lokal
dock fortsatt liten. Mot denna bakgrund bör                        nivå och vidta åtgärder för att förbättra
Spanien särskilt prioritera följande:                              bostadsmarknadens funktion för att främja
                                                                   arbetskraftens rörlighet och avhjälpa
i.    att göra ytterligare ansträngningar för att                  regionala skillnader i fråga om arbetslöshet;
      utveckla riskkapitalmarknaderna och
      särskilt för att öka investeringarna i                ii.    att fortsätta ansträngningarna för att
      nystartade företag. Att beakta de exempel                    åstadkomma en effektivare aktiv
      på god sed som lades fram i meddelandet                      arbetsmarknadspolitik för att minska
      om riskkapital i oktober 1999 på områdena                    antalet       personer      som       blir
      för konkurslagstiftning, främjande av                        långtidsarbetslösa, och kombinera detta
      innovativa modeller för personalägande,                      med en översyn av skatte- och
      främjande av aktiemarknader för små och                      bidragssystemen för att öka incitamenten
      medelstora företag.                                          att anställa, ta arbete och delta i aktiva
                                                                   arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Att
                                                                   undersöka kvaliteten på den tekniska
Arbetsmarknaden                                                    utbildningen i skolorna och hur effektiv
                                                                   den är; och
Den spanska arbetsmarknaden har börjat fungera
betydligt bättre under de senaste åren.
Arbetslösheten har minskat markant och                      iii.   att tillsammans med arbetsmarknadens
sysselsättningen ökat kraftigt, särskilt när det                   parter ytterligare se över strikta lagar om
gäller deltidsarbete. Ansträngningar har gjorts för                anställningsskydd för fast anställda och
att gå över från en passiv till en aktiv                           minska hindren för att avskeda anställda
arbetsmarknadspolitik., däribland en förstärkning                  för att minska omfattningen av tillfälliga
                                                                   anställningsavtal och främja flexibiliteten
                                                                   på arbetsmarknaden.

                                                       26
 ---pagebreak--- 6.    F   RANKRIKE                                          iii.   att prioritera en snabbare minskning av
                                                                   underskottet framför att genomföra
Den ekonomiska aktiviteten ökade i mitten av                       ytterligare skattesänkningar under 2000
1999 och ökningen verkar för närvarande stabil:                    och 2001, om utrymmet i de offentliga
tillväxten bör fortsätta att vara sund under 2000,                 finanserna ökar för att undvika
vilket möjliggör en kraftig ökning av antalet                      finanspolitisk stimulans till redan
arbetstillfällen. Trots den ovannämnda potentiella                 livskraftig ekonomisk verksamhet; och
tillväxten väntas inflationstrycket förbli dämpat
tack vare ökad konkurrens och måttliga                      iv.    att      inrikta      omläggningen      av
löneökningar.                                                      pensionssystemet, som enligt planerna
                                                                   skall börja under 2000, på långsiktigt
                                                                   hållbara offentliga finanser med beaktande
Finanspolitiken                                                    av rättvisekrav, däribland rättvisa mellan
                                                                   generationerna.
Frankrike gjorde synliga framsteg med att
förbättra ställningen för de offentliga finanserna
under 1999, och underskottet i de offentliga                Produktmarknaderna
finanserna minskade till 1,8 % av BNP, en halv
procentenhet under målet i det ursprungliga                 Frankrike är ganska väl integrerat i de europeiska
stabilitetsprogrammet. Enligt det uppdaterade               produktmarknaderna. Den senaste tiden har
stabilitetsprogrammet        skall       ytterligare        strukturomvandlingen börjar gå allt snabbare,
minskningar av det offentliga underskottet                  vilket medför bättre konkurrensvillkor och
eftersträvas under 2000 och därefter. Detta skall           mindre byråkrati för företagen. Det rådande, mer
ske genom en strikt kontroll av utgifterna, vilket          gynnsamma makroekonomiska läget öppnar en
dessutom skulle göra det möjligt att minska                 möjlighet för Frankrike att genomföra ytterligare
skattetrycket. På medellång sikt kommer                     reformer. Mot denna bakgrund bör Frankrike
Frankrikes       offentliga   finanser,     särskilt        särskilt prioritera följande:
pensionssystemet och sjukförsäkringssystemet, att
belastas allt mer av effekterna av den åldrande             i.     att      förbättra    genomförandet      av
befolkningen. Mot denna bakgrund bör                               inremarknadsdirektiv, där Frankrike
finanspolitiken inriktas på:                                       hitintills lyckats dåligt och den senaste
                                                                   tiden allt sämre. Att lösa problem med
i.    att under 2000 minska det offentliga                         tillämpningen av inremarknadsregler, och
      underskottet till en nivå klart under den                    fortsätta ansträngningarna för att införa
      nivå som fastställdes i det uppdaterade                      större      öppenhet      vid    offentliga
      stabilitetsprogrammet, med beaktande av                      anbudsförfaranden;
      att det offentliga underskottet blev mindre
      än väntat 1999 och att tillväxtutsikterna är          ii.    att noga övervaka och säkerställa en
      goda;                                                        minskning av den relativt höga nivån på
                                                                   stöd för särskilda ändamål;
ii.   att snabbt vidta korrigerande åtgärder vid
      eventuella betydande avvikelser från de               iii.   att utveckla den redan påbörjade
      utgiftsmål för särskilda sektorer som                        liberaliseringen av nätverksamheterna,
      fastställts     i     det     uppdaterade                    särskilt inom energisektorn; och
      stabilitetsprogrammet; att vidta sådana               iv.    att fortsätta ansträngningarna för att
      korrigerande åtgärder samma år eller senast                  förenkla formaliteterna för företag och att
      det påföljande året;                                         främja innovation.

                                                       27
 ---pagebreak--- Kapitalmarknaderna                                            i EU. Minskningen av ungdomsarbetslösheten
                                                              har blivit ännu mer uttalad efter det att nya,
Den franska kapitalmarknaden är välutvecklad                  omfattande åtgärder gradvis börjat få effekt. De
och effektiv. Aktiemarknaden utvecklades                      nominella löneökningarna har varit måttfulla trots
dynamiskt under 1990-talet tack vare modernare                den ökade efterfrågan på arbetskraft den senaste
teknik, uppkomsten av en marknad för snabbt                   tiden. Nästa löneförhandlingsomgång kommer att
växande företag, privatisering och vidtagande av              bli avgörande, eftersom den också kommer att
finanspolitiska åtgärder till stöd för investeringar i        omfatta effekterna av det successiva införandet
börsnoterat kapital. Olika åtgärder har vidtagits             av en 35-timmars arbetsvecka. Den verkliga
för att stimulera utvecklingen av riskkapital.                skatten på arbete och nettoersättningsgraden är
Riskkapitalmarknaden är dock fortfarande                      högre än EU-genomsnittet i Frankrike, och det
outvecklad, trots tillväxten den senaste tiden. Mot           regelverk som omger företagen är fortfarande
denna bakgrund bör Frankrike särskilt prioritera              ganska tungt. Mot denna bakgrund bör Frankrike
följande:                                                     särskilt prioritera följande:

i.     att göra det ännu lättare för institutionella          i.     att      fortsätta      och      utvärdera
       investerare att investera i aktiemarknader                    arbetsmarknadspolitiska åtgärder avsedda
       och riskkapital; och                                          att minska skattetrycket på arbete, särskilt
                                                                     sådana åtgärder som berör outbildad och
ii.    att fästa särskild uppmärksamhet vid de                       lågavlönad arbetskraft;
       åtgärder som lades fram i meddelandet om
       riskkapital i oktober 1999 som exempel på              ii.    att se över bidragssystem och lagstiftning
       god sed för att förbättra skattereglerna,                     om anställningsskydd för att öka
       omarbeta konkurslagstiftningen och främja                     incitamenten för arbetstagare att ta emot
       vidareutvecklingen av system med                              erbjudet arbete och delta i aktiva åtgärder
       personalägande.                                               och för arbetsgivare att nyanställa; och

                                                              iii.   att noga övervaka införandet av 35-
Arbetsmarknaden                                                      timmarsveckan för att undvika negativa
                                                                     effekter på lönekostnaderna, utbudet på
Arbetsmarknadsläget i Frankrike har förbättrats,                     arbetskraft och arbetsorganisationen på
även om arbetslösheten, 11 % av arbetskraften                        medellång sikt.
1999, fortfarande är en av de högsta

                                                         28
 ---pagebreak--- 7.     I   RLAND                                            Produktmarknaderna

BNP ökade återigen exceptionellt mycket under               Den irländska ekonomin är mycket väl integrerad
1999, och en kraftig om än lägre tillväxt väntas            med resten av EU. Priserna är relativt låga, trots
under 2000 eftersom den slutliga efterfrågan                att priserna på bostäder och vissa tjänster stigit
kommer att förbli hög. En del av den pågående               snabbt den senaste tiden, och produktiviteten är
inflationsökningen kan tillskrivas faktorer av              hög. Ett antal reformer av produktmarknaderna
engångskaraktär och den underliggande                       har genomförts de senaste åren. Framsteg har
inflationen kan kanske tyglas, men det finns                gjorts med att utveckla konkurrensen inom
tecken     på     överhettning    särskilt    på            telesektorn, el- och gasmarknaderna skall gradvis
arbetsmarknaden. Flaskhalsar på utbudssidan kan             öppnas för konkurrens, och regeringen har börjat
därför hota både inflationen och tillväxten på              använda partnerskap mellan offentliga organ och
kort sikt.                                                  privata företag för att effektivisera de offentliga
                                                            tjänsterna. De offentliga utgifterna för forskning
                                                            är ganska små, men de budgetmedel som anslås
Finanspolitiken                                             för forskning och utveckling avses ökas betydligt.
                                                            Mot denna bakgrund bör Irland särskilt prioritera
Under 1999 noterades återigen ett stort överskott,          följande:
2 % av BNP, i de offentliga finanserna. I
stabilitetsprogrammet förutses det att överskotten          i.    Konkurrensmyndigheten           bör     ges
kommer att fortsätta under de närmaste åren. Det                  befogenheter att tillämpa artiklarna 81 och
finns nu tydliga tecken på ett inflationstryck i                  82 i EG-fördraget. Det bör göras möjligt
ekonomin och uppkomsten av flaskhalsar på                         att verkligen förstärka konkurrenspolitiken
utbudssidan, dels fysiska, t.ex. inom infrastruktur,              genom         den        revidering      av
dels på arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund                       konkurrenslagstiftningen       som     skall
bör finanspolitiken inriktas på:                                  utarbetas i år, så att den inte enbart
                                                                  begränsar sig till procedurfrågor; och
i.     att redan under 2000 använda
       finanspolitiken    till   att   säkerställa          ii.   att vidta åtgärder för att ytterligare
       ekonomisk stabilitet, med tanke på den                     avreglera transportsektorn och särskilt att
       ekonomiska överhettningens omfattning;                     införa konkurrens på områdena för
       och att inrikta budgeten för 2000 på detta                 järnvägstransporter och stadstrafik med
       mål;                                                       bussar t.ex. genom franchising.

ii.    att ökningen av den reala offentliga                 Kapitalmarknaderna
       konsumtionen           minskas     från
       uppskattningsvis 4,3 % 1999 till 2,7 %               Kapitalmarknaderna utvecklas väl och börsvärdet
       2002 i enlighet med det uppdaterade                  som andel av BNP har fördubblats under de
       stabilitetsprogrammet; och                           senaste fem åren. Antalet börsnoterade företag
                                                            har dock varit fortsatt litet. Flera åtgärder har
iii.   att målen för planen för nationell                   vidtagits för att främja riskkapitalinvesteringar,
       utveckling ges hög prioritet, med tanke på           och det är positivt att man börjat frångå
       behovet av att tillgodose den kraftigt               finansiering med offentliga anslag till förmån för
       växande       ekonomins        behov     av          privata investeringar. Investeringar som tidigare
       infrastruktur, och samtidigt skall de                traditionellt var inriktade på det senare
       finanspolitiska stabilitetsmålen uppnås.             utvecklingsstadiet (expansion) har i ökande
                                                            utsträckning börjat inriktas på de tidigare
                                                            utvecklingsstadierna. Den totala investeringsnivån
                                                            är dock fortsatt låg. Mot denna bakgrund bör
                                                            Irland särskilt prioritera följande:

                                                       29
 ---pagebreak--- i.    att göra ytterligare ansträngningar för att         i.    att övervaka löneutvecklingen för att
      utveckla riskkapital i startskedet och                    säkerställa att den är förenlig med de
      närmast efter startskedet.                                återhållsamma       lönekrav   som    är
                                                                nödvändiga för att sysselsättningen skall
Arbetsmarknaden                                                 kunna fortsätta att öka; och
En kraftig ökning av sysselsättningen och en
arbetslöshet som närmar sig historiskt låga nivåer        ii.   att införa en övergripande strategi för att
är de främsta inslagen på den irländska                         öka        kvinnors       deltagande        på
arbetsmarknaden              för      närvarande.               arbetsmarknaden, däribland att avskaffa
Sysselsättningsgraden är på samma nivå som i                    skatte- och bidragssystem som minskar
euroområdet, kvinnornas deltagande i arbetslivet                incitamenten att träda in i arbetslivet, och
håller på att öka och den senaste tidens                        att vidta åtgärder för att göra det lättare att
utveckling vittnar om en omfattande minskning                   förena arbete och familjeliv. Särskilt
av långtidsarbetslösheten. Samtidigt som den                    eftersträva flexibla system för ledigheter
demografiska utvecklingen kommer att fortsätta                  och fortsatta ansträngningar för att höja
öka utbudet på arbetskraft, väcker situationen                  standarden på barnomsorg och övrig
som helhet farhågor för att en arbetsmarknad på                 omvårdnad.
väg mot överhettning skulle kunna begränsa den
ekonomiska tillväxten. Mot denna bakgrund bör
Irland särskilt prioritera följande:

                                                     30
 ---pagebreak--- 8.     I   TALIEN                                                 vidta ytterligare åtgärder för att reformera
                                                                  pensionssystemet, bland annat genom att
Sedan andra halvåret 1999 har den ekonomiska                      främja framväxten av pensionsordningar
tillväxten i Italien ökat markant och utsikterna                  som grundas på fonderade avsättningar;
väntas förbli goda under 2000–2001. Tillväxten                    och
förstärks av att den inhemska efterfrågan och
nettoexporten ökar. Arbetslösheten har dock                 iv.   att       genomföra       det    planerade
börjar stiga igen, trots ökad flexibilitet på                     privatiseringsprogrammet,       respektera
arbetsmarknaden.                                                  tidsfrister och om möjligt påskynda
                                                                  privatiseringen, särskilt inom energi- och
                                                                  transportsektorn;         att     använda
Finanspolitiken                                                   privatiseringsintäkter till att minska
                                                                  statsskulden ytterligare.
Under 1999 minskade Italien sitt underskott i de
offentliga finanserna till 1,9 % av BNP, något
bättre än det ursprungliga målet 2,0 %. Det                 Produktmarknaderna
primära överskottet var dock lägre än väntat
(4,9 % av BNP i stället för 5,5 %) och den
offentliga skuldkvoten var fortsatt hög, 114,9 %            Italien är relativt sett mindre integrerat i de
av BNP. I det uppdaterade stabilitetsprogrammet             europeiska produktmarknaderna än andra stora
förutsätts det att underskottet skall minskas               medlemsstater. Italienska företag har mindre
ytterligare till 0,1 % av BNP under 2003.                   omfattande internationell verksamhet än man
Underskottet skall minskas genom en strikt                  kunde vänta sig av ett land av den storleken.
kontroll av utgifterna, vilket också kommer att             Prisnivåerna i Italien är dock betydligt lägre än
möjliggöra en lindring av skattetrycket. På                 EU-genomsnittet och produktiviteten på samma
medellång sikt kommer trycket på de offentliga              nivå som i Frankrike och Tyskland. Flera nya
finanserna i Italien, särskilt pensionssystemet, att        reformer har bidragit till att förbättra
öka till följd av att befolkningen åldras. Mot              produktmarknadernas funktion, särskilt på
denna bakgrund bör finanspolitiken inriktas på:             området för privatisering och avreglering av den
                                                            allmännyttiga sektorn och i fråga om att lindra
                                                            den administrativa bördan för små och
i.     att åstadkomma ett bättre utfall för de              medelstora företag. Mot denna bakgrund bör
       offentliga finanserna än planerat under              Italien särskilt prioritera följande:
       2000 och 2001 och därmed påskynda
       minskningen av den fortfarande höga                  i.    att göra ytterligare framsteg med att
       offentliga skuldkvoten i förhållande till                  införliva         inremarknadslagstiftning,
       BNP       mot      bakgrund     av    ett                  eftersom resultaten när det gäller att
       konjunkturbetingat uppsving som troligen                   genomföra sociallagstiftning fortsätter att
       är starkare än vad som antogs i det                        vara relativt dåliga jämfört med andra
       uppdaterade stabilitetsprogrammet;                         medlemsstater, och ett antal indikatorer
                                                                  tyder på problem inom offentlig
ii.    att åtminstone uppnå ett primärt överskott                 upphandling;
       på 5,0 % av BNP under 2000 och 2001 i
       enlighet      med     det     uppdaterade            ii.   att öka ansträngningarna för att ytterligare
       stabilitetsprogrammet, dvs. genom en                       minska den totala mängden statligt stöd
       sträng kontroll av de primära löpande                      inom andra sektorer än jordbruk och att
       utgifterna;                                                förbättra stödstrukturen eftersom nivån på
                                                                  stödet till andra sektorer än jordbruk i
iii.   att på medellång sikt hejda den förväntade                 procent av BNP är en av de högsta i EU
       ökningen av pensionsutgifternas andel av                   och eftersom andelen regionalstöd har
       BNP; att i detta syfte så fort som möjligt                 ökat på bekostnad av andra övergripande
       inleda en översyn av pensionssystemet och                  stödkategorier;

                                                       31
 ---pagebreak--- iii.   att fortsätta arbetet med att förenkla det             och regioner särskilt hårt tyder på
       regelverk som omger företagen och att                  strukturproblem. Många underliggande strukturer
       utveckla s.k. one-stop shops; och                      har negativa effekter på sysselsättningen,
                                                              däribland ett högt skattetryck på arbete, generösa
iv.    att öka insatserna för att främja forskning            bidragssystem i kombination med en rigorös
       och utveckling och innovation med tanke                lagstiftning om anställningsskydd och ett
       på forskningens och utvecklingens mycket               invecklat     löneförhandlingssystem.         Medan
       låga andel av BNP.                                     betydande ansträngningar har gjorts för att sänka
                                                              skatten på arbete, modernisera förvaltningen och
                                                              införa nya reformstrukturer, har ingen av dessa
Kapitalmarknaderna                                            åtgärder ännu gett full utdelning. Det finns ett
                                                              klart behov av att komplettera dessa insatser med
Betydliga framsteg har gjorts mot utvecklingen av             omfattande strukturella åtgärder. Mot denna
djupare och mer integrerade finansmarknader och               bakgrund bör Italien särskilt prioritera följande:
utvecklingen av riskkapital i Italien. De italienska
aktiemarknaderna växer snabbt tack vare det                   i.     att se över bidragssystemen och
omfattande privatiseringsprogram som pågår.                          lagstiftningen om anställningsskydd och
Riskkapital och onoterat kapital har också ökat                      vidta            kraftfullare         aktiva
snabbt under de senaste åren, och bildandet av                       arbetsmarknadsåtgärder. Kombinera en
Nuovo Mercato kommer att bidra ytterligare till                      förbättring       av       systemet    med
denna utveckling. Riskkapitalmarknaden är dock                       arbetslöshetsersättningar med en mer
fortfarande underutvecklad. Mot denna bakgrund                       flexibel lagstiftning om anställningsskydd
bör Italien särskilt prioritera följande:                            och strängare regler för berättigande till
                                                                     pensioner och bidragssystem, samtidigt
i.     att fortsätta ansträngningarna för att främja                 som man ställer krav på att acceptera
       utvecklingen av riskkapital, särskilt genom                   erbjudet arbete och skapar incitament att
       att ytterligare förbättra reglerna för                        delta i aktiva arbetsmarknadsåtgärder;
       beskattning av riskkapital genom att göra
       det lättare för institutionella investerare att        ii.    att främja flexibilitet på arbetsmarknaden
       investera på aktiemarknader och i                             och särskilt öka ansträngningarna att
       riskkapital och genom att omarbeta                            främja löneflexibilitet enligt skillnader i
       konkurslagstiftningen.                                        arbetskraftens produktivitet i olika
                                                                     regioner; och
Arbetsmarknaden
                                                              iii.   att fortsätta ansträngningarna för att sänka
Trots blygsamma förbättringar den senaste tiden                      skatten på arbete, och noga övervaka
är arbetsmarknadsläget fortfarande svårt, med en                     utvecklingen, särskilt effekterna av
låg     sysselsättningsgrad,   stor     strukturell                  tillfälliga skatte- och socialavgiftsåtgärder
arbetslöshet och stora regionala skillnader. En                      som riktar sig till missgynnade grupper på
uppdelad           arbetsmarknad,          atypiska                  arbetsmarknaden        och      missgynnade
anställningsavtal, en omfattande svart sektor och                    regioner.
en arbetslöshet som drabbar vissa grupper

                                                         32
 ---pagebreak--- 9.    L   UXEMBURG                                       bör Luxemburg särskilt prioritera följande:

Den reala BNP-tillväxten var oväntat stark under         i.     att påskynda införlivandet i nationell
1999 trots den ogynnsamma externa                               lagstiftning av EU-bestämmelser som rör
utvecklingen, och den snabba tillväxten förväntas               den inre marknaden, särskilt på områdena
fortsätta. Arbetslösheten är fortfarande mycket                 transport,                   motorfordon,
låg och det finns vissa risker för ett ökat                     växtskyddskontroll och sociala frågor;
inflationstryck.
                                                         ii.    att anta en ny konkurrenslag som ger
                                                                myndigheterna befogenhet att genomdriva
Finanspolitiken                                                 EG-fördragets artiklar 81 och 82 och på så
                                                                sätt kunna föra en mer aktiv
På grund av den snabba ekonomiska tillväxten                    konkurrenspolitik; och
och den resulterande ökningen av de offentliga
inkomsterna har Luxemburg i flera år kunnat              iii.   att skapa gynnsamma betingelser för att
uppvisa ansenliga överskott. Mot denna bakgrund                 komma ifatt den senaste utvecklingen i
bör finanspolitiken inriktas på:                                informationssamhället,           eftersom
                                                                informations- och kommunikations-
i.    att noga övervaka den offentliga sektorns                 tekniken slagit igenom mycket sent för ett
      löpande utgifter för att lättare kunna                    land med så hög levnadsstandard.
      uppnå de angivna målen för de offentliga
      finanserna, samtidigt som man ser till att         Arbetsmarknaden
      skapa utrymme för en sänkning av
      skattetrycket i enlighet med det                   Arbetsmarknadsläget i Luxemburg är gynnsamt.
      uppdaterade stabilitetsprogrammet; och             Landet har de lägsta arbetslöshetstalen och den
                                                         högsta inhemska sysselsättningen i hela EU, varav
ii.   att kombinera en sund finanspolitik med            en stor del är gränsarbetare. Förvärvsgraden hos
      de        reformer,       särskilt    på           den nationella befolkningen är däremot inte lika
      socialförsäkringsområdet, som behövs för           god, med särskilt låg förvärvsfrekvens bland
      att kunna hålla systemet funktionsdugligt          kvinnor och äldre arbetstagare. Arbetsmarknaden
      på längre sikt och klara av kostnaderna i          har visserligen inga större funktionsproblem, men
      samband med en allt äldre befolkning.              vissa skatte- och bidragsstrukturer kan verka
                                                         hämmande på deltagandet på arbetsmarknaden.
Produktmarknaderna                                       Mot denna bakgrund bör Luxemburg särskilt
                                                         prioritera följande:
Luxemburgs ekonomi är väl integrerad i den
europeiska produktmarknaden, och landets                 i.     att        granska       skatte-    och
makroekonomiska resultat är lysande, men de                     socialförsäkringssystemen i syfte att
strukturpolitiska åtgärder som är avsedda att                   avlägsna sådana faktorer som kan hämma
förbättra produktmarknadernas funktion har inte                 deltagandet på arbetsmarknaden, samt att
kommit lika långt. Vissa framsteg har emellertid                vidta fler åtgärder för att öka
gjorts, och särskilt välkomna är det nära                       förvärvsgraden bland den inhemska
förestående avskaffandet av prisreglerings- och                 befolkningen, särskilt kvinnor och äldre
regionalstödssystemen. Mot denna bakgrund                       arbetstagare.

                                                    33
 ---pagebreak--- 10. N    EDERLÄNDERNA                                     Produktmarknaderna

Den ekonomiska aktiviteten förblev hög under              Nederländerna är mycket väl integrerat i den
1999, och den höga ekonomiska tillväxt som                europeiska         ekonomin       och        dess
uppnåtts under 1998 mattades inte nämnvärt av             produktmarknader fungerar relativt väl. De
under 1999. Till följd av detta fortsatte                 strukturella reformerna har varit effektiva, även
sysselsättningen att öka i snabb takt och den             om vissa problem kvarstår med införlivande och
registrerade arbetslösheten sjönk till nivåer som         genomdrivande av lagstiftning som rör den inre
inte varit så låga sedan 1970-talet. Tillväxten           marknaden (inom transport och offentlig
kommer troligen att fortsätta öka under 2000, på          upphandling).          Förstärkningen          av
grund av det förbättrade externa ekonomiska               konkurrenspolitiken och avregleringen av energi-
läget. Den snabba tillväxten och en                       och transportsektorerna bör fortsätta. Den
arbetsmarknad som gradvis är på väg mot                   privata sektorns andel av finansieringen av
överhettning väcker viss oro för prisutvecklingen,        forskning och utveckling är relativt liten, och
och i ännu högre grad löneutvecklingen, som nu            tekniköverföringen mellan offentlig och privat
är betydligt snabbare än i grannländerna.                 forskning är fortfarande inte tillräcklig. Mot
                                                          denna bakgrund bör Nederländerna särskilt
                                                          prioritera följande:
Finanspolitiken
                                                          i.     att förbättra efterlevnaden av direktiven
Den starka ekonomiska tillväxten ökade statens                   för offentlig upphandling, eftersom värdet
inkomster 1999 så att det offentliga underskottet,               på Nederländernas andel av de
som i början av året allmänt förväntades öka, så                 anbudsinfordringar som offentliggörs i
småningom vändes i ett överskott på 0,5 procent                  EGT är bland de lägsta inom EU;
av BNP. Sedan mitten av 1990-talet har
Nederländernas finanspolitiska strategi bestått i         ii.    att gå vidare med de lagstiftningsreformer
att minska tyngden av statens utgifter genom                     och den privatiseringsprocess som ligger
tillväxttak för att minska skattetrycket och                     till grund för införandet av konkurrens i
samtidigt minska underskottet i de offentliga                    nätverksamheter, att i synnerhet påskynda
finanserna. En omfattande skattereform, som                      överföringen till nationell lagstiftning av
innebär lägre personbeskattning och ökad                         inremarknadsdirektiv på transportområdet,
indirekt beskattning, planeras till 2001. Mot                    att anta en förordning om access till
denna bakgrund bör finanspolitiken inriktas på:                  kabelnätet för att undvika att
                                                                 kabelföretagen får en dominerande
i.    att under år 2000 öka det offentliga                       ställning inom telefoni och internettjänster;
      överskottet      från  1999,    eftersom                   och
      prognoserna tyder på en fortsatt stark
      tillväxt, att vara redo att strama åt               iii.   att vidta fler åtgärder för att öka den
      finanspolitiken redan år 2000 om                           privata sektorns engagemang i forskning
      inflationstrycket ökar mer än vad som                      och      utveckling    och    uppmuntra
      orsakas av de stigande importpriserna,                     tekniköverföring mellan offentlig och
      särskilt om den nuvarande lönestegringen                   privat forskning.
      fortsätter; och
ii.   att noga övervaka den offentliga sektorns
      utgifter under 2001 för att se till att
      inkomstbortfallet i samband med
      skattereformen och den därmed förbundna
      försämringen av saldot för de offentliga
      finanserna blir begränsad och tillfällig.

                                                     34
 ---pagebreak--- Kapitalmarknaderna                                         Arbetsmarknaden
Nederländernas            aktiemarknad          och        Nederländernas arbetsmarknad har varit en av de
riskkapitalmarknad är välutvecklade och                    bäst fungerande i EU under senare år, mycket
konkurrenskraftiga. Marknaden för riskkapital har          tack vare den heltäckande strategin bakom de
uppvisat stark tillväxt under de senaste åren,             strukturreformer som genomförts. Reformer av
delvis på grund av det gynnsamma skatteklimatet.           skatte- och socialförsäkringssystemet har minskat
Det görs dock relativt få investeringar under              skattetrycket     på      arbete      och     ökat
företagens tidiga tillväxtfas. Mot denna bakgrund          arbetsmotivationen. Åtgärder har vidtagits för att
bör Nederländerna särskilt prioritera följande:            öka sysselsättningen inom vissa grupper, t.ex.
                                                           äldre arbetstagare och handikappade. Trots detta
i.    att koncentrera sina insatser på att                 kvarstår ändå stora strukturella obalanser, och en
      uppmuntra finansiering i den tidiga                  stor del av den arbetsföra befolkningen är
      tillväxtfasen, att ta hänsyn till de exempel         beroende av passivt arbetslöshetsunderstöd och
      på bästa praxis som tas upp i                        invaliditetsförmåner. Mot denna bakgrund bör
      kommissionens meddelande om riskkapital              Nederländerna särskilt prioritera följande:
      från oktober 1999 i fråga om att
      uppmuntra innovativa system för                      i.    att fortsätta förbättra skatte- och
      personalägande, inklusive aktieoptioner.                   socialförsäkringssystemet för att avlägsna
                                                                 de      faktorer    som       kan    minska
                                                                 arbetsmotivationen, särskilt hos kvinnor
                                                                 och äldre arbetstagare, att kraftfullt
                                                                 fortsätta insatserna för att minska det stora
                                                                 antal personer som fortfarande befinner
                                                                 sig utanför arbetsmarknaden och är
                                                                 beroende av system för passivt
                                                                 inkomststöd.

                                                      35
 ---pagebreak--- 11. Ö    STERRIKE                                           iii.   att     genomföra       den     aviserade
                                                                   pensionsreformen, vilken innebär att
Österrike upplever för närvarande ett uppsving i                   pensionsåldern höjs från och med år 2001,
den ekonomiska tillväxten, som beror på en                         samt fortsätta reformerna för att
balanserad       återhämtning      av     samtliga                 konsolidera pensionssystemet, som för
efterfrågekomponenter, och framför allt en stark                   närvarande huvudsakligen finansieras
privat konsumtion. Sysselsättningen förväntas                      genom ett fördelningssystem.
fortsätta att öka, och torde i kombination med ett
fortsatt elastiskt arbetskraftsutbud bidra till en
lägre arbetslöshet.                                         Produktmarknaderna

                                                            Österrike håller snabbt på att integreras i det
Finanspolitiken                                             europeiska handelssystemet, men landets
                                                            utländska            direktinvesteringar       och
Österrike hade viss framgång med att konsolidera            gränsöverskridande fusioner och förvärv ligger
de offentliga finanserna 1999 och lyckades                  fortfarande under genomsnittet. Österrike
minska underskottet till 2,0 procent av BNP,                förhåller sig relativt avvaktande till reformer av
vilket var det mål som ställts upp i det                    produktmarknaderna. Ändå har framsteg gjorts i
ursprungliga       stabilitetsprogrammet.   Mot             fråga om överföring till nationell lag av
bakgrund av markerade skattelättnader inom                  lagstiftning som rör den inre marknaden,
ramen        för     inkomstskattereformen    är            förstärkning av konkurrenspolitiken och
stabilitetsprogrammets mål för det offentliga               avreglering av telekommunikationssektorn. Vissa
underskottet 1,7 procent av BNP 2000 och                    initiativ har också tagits för att förenkla
ytterligare minskningar därefter. Detta skall               förfarandena för att starta företag, och man har
emellertid ske med hjälp av omfattande                      satt det ambitiösa målet att höja den andel av
engångsåtgärder. För att åstadkomma varaktiga               BNP som går till forskning och utveckling till 2,5
förbättringar i de offentliga finanserna på                 procent av BNP år 2005 (från 1,6 procent av
medellång och lång sikt planerar man i det                  BNP 1998). Mot denna bakgrund bör Österrike
uppdaterade stabilitetsprogrammet djupgående                särskilt prioritera följande:
strukturella åtgärder, främst på pensions- och
hälsovårdsområdet. Mot denna bakgrund bör                   i.     att driva på införlivandet av gemenskapens
finanspolitiken inriktas på:                                       riktlinjer för offentlig upphandling, särskilt
                                                                   på regional nivå där processen försenats;
i.    att som ett minimum nå det uppsatta målet
      med ett offentligt underskott för år 2000             ii.    att påskynda lagstiftningsreformerna inom
      på 1,7 procent av BNP, vilket skulle hjälpa                  energi- och transportsektorn för att
      till att befästa en tydlig nedåtgående trend i               åstadkomma effektiv konkurrens på
      den offentliga sektorns skuldsättning, att                   marknaden;och
      göra rejäla besparingar på utgiftssidan och
      bedriva en strikt utgiftskontroll under               iii.   att göra mer för att öka den privata
      budgetgenomförandet för att klara av                         sektorns engagemang i forskning och
      kostnaderna          i      samband       med                utveckling,       samt      uppmuntra
      inkomstskatte-                            och                tekniköverföring mellan offentlig och
      familjebidragsreformen;                                      privat forskning.

ii.   att ersätta engångsåtgärderna för år 2000
      med mer permanenta åtgärder som syftar
      till att ge de offentliga finanserna en mer
      solid grund; och

                                                       36
 ---pagebreak--- Kapitalmarknaderna                                          Arbetsmarknaden
Myndigheterna har genomfört ett flertal reformer            Österrikes arbetsmarknad fungerar relativt väl.
för att stimulera aktiemarknaden och                        Arbetslösheten är låg och sysselsättningssiffrorna
riskkapitalmarknaden. Aktiemarknaden är dock                höga. Förvärvsfrekvensen för äldre arbetstagare
fortfarande liten och riskkapitalinvesteringarna            ligger dock under genomsnittet i EU, vilket delvis
små, och i första hand koncentrerade till                   kan tillskrivas vissa hämmande faktorer i systemet
företagets senare utvecklingsfas. Mot denna                 för förtidspension. Ett annat karaktäristiskt drag
bakgrund bör Österrike särskilt prioritera                  för Österrikes arbetsmarknad är det
följande:                                                   välfungerande            samarbetet         mellan
                                                            arbetsmarknadens parter, som kan ses som en
i.    att höja kvaliteten på tillsynsramen,                 förebild för många andra länder. Mot denna
      förbättra företagsstyrningen, avlägsna                bakgrund bör Österrike särskilt prioritera
      hinder för institutionella investerare att            följande:
      investera i aktiekapital och införa
      skatteincitament för investeringar i                  i.    att snabbt genomföra de aviserade
      aktiekapital och riskkapital; och                           reformerna om högre pensionsålder för
                                                                  förtidspension och skärpning av reglerna
ii.   att genomföra de åtgärder som tas upp i                     för bidragsberättigande, vilka kommer väl
      1998 års handlingsplan för riskkapital,                     till pass på den relativt höga efterfrågan på
      särskilt vad gäller beskattning av nybildade                arbetsmarknaden,            att         stödja
      företag     och      riskkapitalinvesteringar,              pensionsreformen med andra insatser för
      insolvens- och konkurslagstiftning och                      att undvika att arbetslösheten ökar bland
      främjande av aktieoptioner.                                 äldre arbetstagare; och
                                                            ii.   att fortsätta försöka sänka den höga
                                                                  beskattningen av arbete, särskilt genom att
                                                                  rikta in sig på problemgrupper på
                                                                  arbetsmarknaden.

                                                       37
 ---pagebreak--- 12. P    ORTUGAL                                                    under 2001 än de 1,1 procent av BNP som
                                                                    planeras        i    det      uppdaterade
Efter en dämpning i både den inhemska och den                       stabilitetsprogrammet och snarast möjligt
externa efterfrågan under 1999 tog exporten fart                    börja        genomföra       programmets
                                                                    övergripande konsolideringsåtgärder; och
igen under andra halvåret 1999, vilket talar för att
den ekonomiska aktiviteten kommer att öka
under 2000. Skapandet av nya arbetstillfällen                iii.   att före utgången av 2000 anta den nya
förväntas fortsätta att öka under 2000 men                          budgetförordningen,        enligt      vilken
kommer förmodligen att sakta av något på grund                      budgetförfarandet kommer att sträcka sig
av      en       mer      balanserad        tillväxt.               över flera år för att man bättre skall kunna
Bytesbalanssituationen håller på att försämras och                  se de medelfristiga effekterna av politiska
den privata sektorns skuldsättning har ökat                         beslut, att omedelbart genomföra ett antal
snabbt.                                                             reformer med inverkan på budgeten, bl.a.
                                                                    de     åtgärder som          aviserats på
                                                                    hälsovårdsområdet och en ny allmän
Finanspolitiken                                                     pensionslagstiftning, i syfte att förbättra
                                                                    socialförsäkringssektorns ekonomiska läge
1999 minskade det offentliga underskottet till 2,0                  så att man bättre skall kunna hantera
procent av BNP, vilket var det mål som satts i det                  problemet med en allt äldre befolkning.
ursprungliga stabilitetsprogrammet. Enligt det
uppdaterade        stabilitetsprogrammet       skall
underskottet minskas till 1,5 procent under 2000             Produktmarknaderna
och fortsätta minska därefter. Minskningen under
2000 skall åstadkommas genom en kraftig ökning               Portugals ekonomi är någorlunda väl integrerad i
av skatteinkomsterna som ett resultat av en mer              de europeiska produktmarknaderna. De
effektiv skatteindrivning, vilket mer än väl skulle          portugisiska         företagens       internationella
väga upp den planerade ökningen av de totala                 verksamhet är relativt obetydlig. Vissa framsteg
utgifterna. För att stödja saneringen av de                  har gjorts i fråga om överföring till nationell lag
offentliga finanserna på medellång sikt planeras i           av EU-bestämmelser som rör den inre
det uppdaterade stabilitetsprogrammet olika                  marknaden            och        avreglering       av
reformer, av vilka de viktigaste är en ny                    telekommunikations- och energisektorerna, men
budgetförordning, en ny lag om allmän                        både produktiviteten och verksamheten inom
folkpension         och         åtgärder      inom           forskning och utveckling är fortfarande bland de
sjukförsäkringssystemet. Mot denna bakgrund                  lägsta i EU. Mot denna bakgrund bör Portugal
bör finanspolitiken inriktas på:                             särskilt prioritera följande:

i.     att åtminstone uppnå målet med ett                    i.     att öka insatserna för att införliva
       offentligt underskott på 1,5 procent av                      lagstiftning som rör den inre marknaden,
       BNP för 2000, vilket förutsätter strikt                      särskilt på transportområdet där resultatet
       kontroll av de primära utgifterna, som ökat                  fortfarande är klent trots vissa framsteg;
       markant på senare år, att inte använda de
       utgiftsbelopp som frusits i budgeten för              ii.    att skära ned på de statliga stöden, som
       2000 om så skulle behövas för att uppnå                      ökat betydligt, och vidta åtgärder för att
       detta mål, och på så sätt skapa en buffert                   närma konkurrenslagstiftningen till EU:s
       mot eventuella skatteinkomstförluster; och                   lagstiftning    samt    för    att    öka
                                                                    konkurrensmyndighetens oberoende;
ii.    att se till att finanspolitiken bidrar till en
       mer välavvägd ekonomisk politik för att
       korrigera de stora obalanserna i Portugals
       ekonomi, att därför verka för att det
       offentliga underskottet skall minskas mer

                                                        38
 ---pagebreak--- iii.   att noga kontrollera hur effektiva de                Arbetsmarknaden
       insatser som görs för att förenkla och
       minska kostnaderna för administrativa                Portugals arbetsmarknad uppvisar ett bättre
       förfaranden är med tanke på de små och               resultat än många andra medlemsstaters.
       medelstora företagens stora andel av                 Sysselsättningens heltidsekvivalent är en av de
       sysselsättningen inom företagssektorn; och           högsta i EU. Ett av de största hindren för att den
                                                            portugisiska ekonomin skall kunna komma ifatt
iv.    att vidta ytterligare åtgärder för att främja        är den lågutbildade arbetskraften. Även om de
       forskning och utveckling och spridning av            yngre har betydligt högre utbildning än tidigare
       informations- och kommunikationsteknik,              generationer ligger de fortfarande långt efter
       framför allt för att sporra den privata              andra medlemsstater. Arbetsskyddslagstiftningen
       sektorn att öka sitt engagemang i forskning          anses vara relativt strikt i Portugal, så att
       och utveckling.                                      visstidsavtal blir allt vanligare. Mot denna
                                                            bakgrund bör Portugal särskilt prioritera följande:

Kapitalmarknaderna                                          i.    att förbättra utbildningen för att göra
                                                                  arbetskraften mer anställbar och
Den omfattande privatiseringen, införandet av                     anpassningsbar, och kombinera detta med
euron och övergången till en helt genomförd                       ett fullgott bidragssystem som stimulerar
elektronisk handel är faktorer som tillsammans                    till      att      delta     i     aktiva
ökat den portugisiska aktiemarknadens mognad,                     arbetsmarknadsåtgärder och att anta
djup och effektivitet. Framsteg har också gjorts i                erbjudanden om anställning; och
fråga om införlivande av EG-direktiven om
finansiella tjänster. Trots de åtgärder som
vidtagits för att förbättra det rättsliga ramverket         ii.   att fortsätta med genomförandet av ett
för riskkapital är riskkapitalinvesteringarna                     antal lagar avsedda att förbättra
fortfarande små och till stor del avhängiga av                    arbetsmarknadens         funktion,    bl.a.
statliga medel. Mot denna bakgrund bör Portugal                   uppluckring av reglerna om uppsägning
särskilt prioritera följande:                                     och fördelning av arbete, och införande av
                                                                  större arbetstidsflexibilitet för att öka
                                                                  arbetsmarknadens flexibilitet.
i.     att göra mer för att utveckla riskkapitalet,
       och framför allt överväga en översyn av
       skattebestämmelserna för att sänka
       kostnaderna för riskkapital i jämförelse
       med andra finansiella instrument.

                                                       39
 ---pagebreak--- 13. F    INLAND                                              Produktmarknaderna

De senaste årens snabba ekonomiska tillväxt har              Den finska ekonomin har blivit bättre integrerad i
letts av en blomstrande export med tyngdvikt på              de europeiska produktmarknaderna sedan landet
högteknologiska produkter. Den inhemska                      gick med i EU. Väsentliga resultat har
efterfrågan har återhämtat sig från den tidigare             åstadkommits mycket snabbt vad beträffar
lågkonjunkturen och sysselsättningen ökar, även              överföring till nationell lag av EU-lagstiftning
om arbetslösheten, som till stor del är strukturellt         som rör den inre marknaden och avreglering av
betingad, fortfarande är hög. Den starka tillväxten          telekommunikations- och elsektorerna. De redan
i kombination med stram kontroll av                          ansenliga insatserna inom forskning och
budgetutgifterna har lett till en mycket                     utveckling har trappats upp ytterligare sedan
framgångsrik konsolidering av de offentliga                  mitten av 1990-talet. Om man lyckas lösa
finanserna. Eftersom prognoserna tyder på                    problemet med otillräcklig konkurrens inom vissa
fortsatt stark tillväxt framstår nu överhettning             sektorer finns det emellertid utrymme för
som en verklig risk.                                         förbättringar vad gäller prisnivåerna och
                                                             produktiviteten i den finska ekonomin. Mot
                                                             denna bakgrund bör Finland särskilt prioritera
Finanspolitiken                                              följande:

Det statliga budgetöverskottet ökade under 1999              i.    att vidta fler åtgärder för att öka
till 2,3 procent av BNP från 1,3 procent 1998.                     konkurrensen inom ett flertal sektorer,
Enligt det uppdaterade stabilitetsprogrammet bör                   främst detaljhandeln och banksektorn, att
överskottet komma att överskrida 4 procent av                      överväga            att        reformera
BNP under hela perioden 2000-2003, och                             konkurrenslagstiftningen     så       att
eventuella förändringar i första hand orsakas av                   konkurrensmyndigheten ges befogenhet
det statliga överskottet. Den faktiska                             att genomdriva EG-fördragets artiklar 81
överskottsprofilen kommer att vara avhängig av                     och 82; och
regeringens val av tidpunkt för sänkningar av
skatter och avgifter på arbete (som man ämnar                ii.   att öppna marknaderna för offentlig
skära ned med 1½ procent av BNP till 2003).                        upphandling och allmännyttiga tjänster
Överskottet motiveras av behovet att förbereda                     ännu mer, vilket bör ge lägre kostnader
sig för konsekvenserna av en befolkning som                        och bättre kvalitet.
snabbt blir allt äldre. Mot denna bakgrund bör
finanspolitiken inriktas på:                                 Kapitalmarknaderna
i.     att bibehålla den strama finanspolitik som            Den finska aktiemarknaden har vuxit snabbt på
       budgeten för 2000 ger uttryck för, med                senare år, både i fråga om börsvärde och antal
       hänsyn till den ökande risken för                     börsnoterade företag. Riskkapitalmarknaden är
       överhettning, och vara redo att göra                  aktiv och den marknad för tillväxtföretag som
       ytterligare åtstramningar redan under år              nyligen tillkommit kommer att gynna
       2000 om risken verkar mer överhängande;               utvecklingen av riskkapital ytterligare, även om
                                                             det går att göra ännu mer för att stödja
ii.    att fortsätta öka det offentliga överskottet
       genom att minska de offentliga utgifterna i           utvecklingen av riskkapital. Mot denna bakgrund
       förhållande till BNP, att i detta syfte strikt        bör Finland särskilt prioritera följande:
       följa de riktlinjer för statens utgifter 2001-
       2004 som tillkännagavs i mars 2000; och               i.    att ta hänsyn till de exempel på bästa praxis
                                                                   som tas upp i kommissionens meddelande
iii.   att i likhet med 1999 och 2000 fortsätta                    om riskkapital från oktober 1999 i fråga
       minska det höga skattetrycket på arbete,                    om insolvenslagstiftning och att uppmuntra
       som en del av omläggningen av                               innovativa system för personalägande,
       skattesystemet i syfte att stödja skapande                  inklusive aktieoptioner; och
       av nya arbetstillfällen.

                                                        40
 ---pagebreak--- ii.   att fortsätta att vidta åtgärder för att            måste kompletteras med reformer av
      uppmuntra institutionella investerare att           bidragssystemet så att bidragen aktivt stödjer
      göra            investeringar         på            aktiveringsprogrammen och de underliggande
      riskkapitalmarknaderna.                             strukturerna i högre grad uppmuntrar till
Arbetsmarknaden                                           förvärvsarbete. Mot denna bakgrund bör Finland
                                                          särskilt prioritera följande:
Arbetsmarknadsläget förbättrades markant under
1999. Ändå ligger arbetslösheten fortfarande över         i.    att granska det allmänna bidragssystemet i
genomsnittet i EU, och vad värre är, den är så                  syfte att öka tillgängligheten för arbete,
gott som uteslutande strukturellt betingad. Andra               effektivisera arbetssökandet och se till att
stora problem är den arbetsföra befolkningens                   det finns tillräckliga incitament att anta
starka bidragsberoende, den höga beskattningen                  erbjudanden om anställning och hålla sig
av arbete och den sammanpressade                                kvar på arbetsmarknaden; och
lönestrukturen. Betydande ansträngningar har
gjorts för att minska skattetrycket på arbete samt        ii.   att fortsätta den nya politiken med
intensifiera och förbättra kvaliteten på de aktiva              inriktning på att sänka skattetrycket på
arbetsmarknadsåtgärderna. Dessa ansträngningar                  arbete,    och     särskilt    att   sänka
                                                                marginalskattesatserna för lågavlönade.

                                                     41
 ---pagebreak--- 14. S    VERIGE                                              om införlivande av lagstiftning som rör den inre
                                                             marknaden. Det statliga stödet är lågt, utgifterna
Under år 2000 förväntas den svenska ekonomin                 för forskning och utveckling bland de högsta i
fortsätta sin överraskande starka tillväxt, som              EU, och mycket har gjorts för att avreglera
drivs både av en kontinuerligt ökande inhemsk                nätverksamheterna. Om man lyckas lösa
efterfrågan och en stark export. Den stigande                problemet med otillräcklig konkurrens inom vissa
efterfrågan i kombination med ett lågt                       sektorer finns det emellertid utrymme för
inflationstryck gör att man kan emotse ännu                  förbättringar av prisnivåerna och produktiviteten
högre sysselsättning och lägre arbetslöshet under            i den svenska ekonomin. Mot denna bakgrund
årets lopp. Det finns emellertid en risk för                 bör Sverige särskilt prioritera följande:
utbudsbegränsningar, vilket skulle pressa upp
priserna, inte minst på grund av det ökade                   i.     att fortsätta ansträngningarna att upphäva
efterfrågetrycket på arbetsmarknaden.                               lagstiftning som hindrar eller begränsar
                                                                    konkurrensen inom detaljhandelssektorn,
                                                                    bygg- och anläggningssektorn samt
Finanspolitiken                                                     läkemedelssektorn, med bibehållen hänsyn
                                                                    till att det av naturliga skäl är svårt att
1999 låg det statliga budgetöverskottet på samma                    åstadkomma fullskalig konkurrens i ett så
nivå som 1998, dvs. 1,9 procent av BNP. Enligt                      glesbefolkat land, och att enligt regeringens
det uppdaterade konvergensprogrammet siktar                         planer ge Konkurrensverket befogenhet att
man för år 2000 och framöver på fortsatta                           genomdriva EG-fördragets artiklar 81 och
överskott på åtminstone 2 procent av BNP. Detta                     82;
skall åstadkommas med kontinuerlig strikt
kontroll av utgifterna, vilket också skulle                  ii.    att ta initiativ för att förbättra
möjliggöra en minskning av de offentliga                            konkurrensen inom järnvägs-, flyg- och
inkomsterna som andel av BNP. Mot denna                             busstransporter; och
bakgrund bör finanspolitiken inriktas på:
                                                             iii.   att kraftfullt genomföra de initiativ som
i.     att med hänsyn till det goda tillväxtklimatet                inletts för att effektivisera offentlig
       strama upp finanspolitiken i syfte att backa                 upphandling och tillhandahållande av
       upp penningpolitiken i att åstadkomma                        allmännyttiga tjänster.
       prisstabilitet, eftersom riskerna ökar för
       utbudsbegränsningar inom den närmaste                 Kapitalmarknaderna
       framtiden;
                                                             Den svenska kapitalmarknaden har kännetecknats
ii.    att hålla strikt kontroll över utgifterna i år        av snabb globalisering, teknologisk utveckling
       och nästa år, vilket är den viktigaste                och        växande          riskkapitalinvesteringar.
       förutsättningen för den nuvarande                     Riskkapitalmarknaden är aktiv. Den har
       budgetprognosen, och därigenom stadigt                utvecklats från att ha bestått av en handfull
       minska de offentliga utgifterna som andel             främst offentliga aktörer till att nu även inbegripa
       av BNP; och                                           ett stort antal privata aktörer. Företag som
                                                             befinner sig i den tidiga tillväxtfasen och företag
iii.   att ytterligare sänka skattetrycket, som trots        utanför "tillväxtsektorerna" har dock fortfarande
       skattesänkningarna år 2000 fortfarande är             svårigheter att få tillgång till kapital. Mot denna
       högt.                                                 bakgrund bör Sverige särskilt prioritera följande:

Produktmarknaderna                                           i.     att göra ännu mer för att underlätta tillgång
                                                                    till riskkapital, särskilt för små företag
Sverige integreras allt mer i gemenskapens                          utanför högteknologisektorn, att ta
marknader och uppvisar utmärkta resultat i fråga

                                                        42
 ---pagebreak---        hänsyn till de exempel på bästa praxis som            av de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna förväntas
       anges i kommissionens meddelande om                   göra dem mer effektiva, men det är viktigt att
       riskkapital från oktober 1999, särskilt i             fortsätta målanpassa programmen efter den
       fråga om beskattning och att uppmuntra                faktiska och potentiella långtidsarbetslösheten
       innovativa system för personalägande,                 samt efter arbetsmarknadens behov. Mot denna
       inklusive aktieoptioner.                              bakgrund bör Sverige särskilt prioritera följande:

Arbetsmarknaden                                              i.    att vidta ytterligare åtgärder för att minska
                                                                   det höga skattetrycket på inkomster från
En       mer      utpräglad       förbättring      av              förvärvsarbete, särskilt för personer som
arbetsmarknadsläget skedde under 1999 och                          har låga arbetsinkomster; och
sysselsättningssiffrorna, särskilt bland kvinnor, är
bland de högsta i EU. Trots de åtgärder som                  ii.   att anpassa bidragssystemen ytterligare för
redan vidtagits är beskattningen av arbete mycket                  att      förtydliga      kriterierna      för
hög och bidragssystemen generösa. Den svenska                      bidragsberättigande, begränsa bidragstiden
regeringen har med fog koncentrerat sin                            genom         aktiveringspolitik,      stärka
arbetsmarknadspolitik       på      att     förbättra              förvaltningen och se till att det finns
humankapitalet. Den aktuella uppstramningen                        effektiva incitament att anta ett erbjudande
                                                                   om anställning.

                                                        43
 ---pagebreak--- 15. S    TORBRITANNIEN                                         varor och tjänster har i många avseenden kommit
                                                               längre än i övriga medlemsstater. Vissa problem
Storbritanniens tillväxt år 1999 överskred                     finns dock kvar, främst inom transportsektorn.
förväntningarna, och tillväxten förväntas bli ännu             Trots viktiga reformer för att förbättra
större och överträffa prognoserna igen under                   produktmarknadernas               funktion       har
2000. Inflationen förväntas inte öka i någon                   Storbritannien                ett          allvarligt
högre grad. Arbetsmarknaden förväntas bli                      produktivitetsproblem, som delvis beror på de
fortsatt stark. Lönerna visar vissa tecken på att              minskade utgifterna för forskning och utveckling
öka, men de åtgärder regeringen redan vidtagit                 och minskade innovationer. Det stora antalet
för att främja sysselsättningsmöjligheterna och                konkursdrabbade företag och bristen på
göra förvärvsarbete mer attraktivt torde minska                välutbildad arbetskraft ger också anledning till
risken för att tillväxten skall leda till ökat tryck på        oro. Mot denna bakgrund bör Storbritannien
arbetsmarknaden.                                               särskilt prioritera följande:

                                                               i.     att övervaka och vid behov effektivisera de
Finanspolitiken                                                       åtgärder som vidtagits eller kommer att
                                                                      vidtas för att angripa problemen med
De offentliga finanserna uppvisade 1999 ett                           minskande forskning och utveckling, få
överskott på 1,2 procent av BNP. Myndigheterna                        innovationer, bristen på välutbildad
tror nu att överskottet kommer att bli 1,3 procent                    arbetskraft och det stora antalet
av BNP för budgetåret 1999-2000, jämfört med                          konkursdrabbade små och medelstora
prognosen på 0,3 procent av BNP i det                                 företag; och
uppdaterade konvergensprogrammet. I budgeten,
som lades i mars, ökades utgifterna på vissa                   ii.    att utveckla en sammanhängande
områden. Det finns också planer på att höja                           transportstrategi för att hantera problemen
andelen offentliga investeringar i förhållande till                   med trafiköverbelastning, otillräckliga
BNP mer än vad som tidigare aviserats, från de                        investeringar i järnvägarna och dålig
nuvarande låga nivåerna. Finanserna förväntas                         servicekvalitet inom de offentliga
ändå komma att uppvisa betryggande överskott                          transporterna.
under 2000-2001. Mot denna bakgrund bör
finanspolitiken inriktas på:
                                                               Kapitalmarknaderna
i.     att behålla den grundläggande strukturen                Storbritanniens kapitalmarknad är välutvecklad
       på statsfinanserna i stort sett oförändrad,             och konkurrenskraftig, och ett flertal initiativ är
       med beaktande av cykliska förändringar i                på väg att vidtas för att utveckla
       ekonomin, att se till att alla nya utgifts-             riskkapitalmarknaderna.             Ändå         är
       eller skatteinitiativ är förenliga med detta            riskkapitalinvesteringarna i företag som befinner
       mål; och                                                sig i den tidiga tillväxtfasen låga jämfört med
                                                               investeringarna i ledningsförvärv/management
ii.    att föra en politik som syftar till en                  buy-ins. Även om tillsynslagstiftningen inte
       avsevärd ökning av andelen fasta offentliga             uttryckligen förbjuder pensionsfonderna att
       investeringar i förhållande till BNP med                investera i riskkapital är fondernas investeringar i
       bibehållen strikt kontroll av de totala                 riskkapital små. Mot denna bakgrund bör
       offentliga utgifterna.                                  Storbritannien särskilt prioritera följande:

Produktmarknaderna                                             i.     att analysera varför pensionsfonderna inte
                                                                      investerar i riskkapital, trots att inga förbud
Storbritanniens ekonomi ligger i mycket hög grad                      mot detta finns i tillsynslagstiftningen, och
öppen      för     internationell    konkurrens.                      vidta åtgärder för att stimulera denna typ
Avregleringen av Storbritanniens marknader för                        av investeringar.

                                                          44
 ---pagebreak--- Arbetsmarknaden                                           mycket påtagligt problem med områden med
                                                          koncentrerad arbetslöshet. Mot denna bakgrund
Storbritanniens arbetsmarknad har varit bland de          bör Storbritannien särskilt prioritera följande:
bäst fungerande i EU under de senaste åren.
Nyligen införda reformer har intensifierat och            i.    att försöka ta itu med problemet med
utvidgat "welfare to work"-programmet. Genom                    koncentrerad arbetslöshet i eftersatta
skatte- och socialförsäkringsreformer har                       områden och samhällen, försöka minska
marginalskatterna för lågavlönade arbetstagare                  andelen hushåll där ingen               av
sänkts, samtidigt som familjer och handikappade                 familjemedlemmarna förvärvsarbetar, och
fått tillgång till löneförmåner som ges som                     förstärka den förebyggande strategin mot
komplement till låga löner. En strategi för att                 långtidsarbetslöshet så att man i enlighet
förbättra tillgången till barnomsorg har antagits.              med sysselsättningsriktlinjerna inom 12
Diverse åtgärder har vidtagits som är särskilt                  månader kan ge arbetslösa vuxna en ny
inriktade på områden med hög arbetslöshet. Men                  chans.
även om resultatet överlag är gott finns ett

                                                     45