               EUROPEISKA KOMMISSIONEN

                                             Bryssel den 26.7.2011
                                             SEK(2011) 969 slutlig

          REKOMMENDATION FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

om godkännande av ett avtal om samarbete mellan Europeiska atomenergigemenskapen
     (Euratom) och Kanadas regering avseende fredlig användning av kärnenergi
 ---pagebreak---                  REKOMMENDATION FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

     om godkännande av ett avtal om samarbete mellan Europeiska atomenergigemenskapen
          (Euratom) och Kanadas regering avseende fredlig användning av kärnenergi

     1.      INLEDNING

     Avtalet mellan Europeiska atomenergigemenskapen och Kanadas regering om samarbete
     avseende fredlig användning av atomenergi omfattar de flesta områden av ömsesidigt intresse.

     Avtalet har ändrats fem gånger sedan det undertecknades för femtio år sedan och dessa
     ändringar har gjort det svårt att genomföra avtalet. Förhandlingsmandatet antogs av rådet den
     27 juli 2009. Syftet med förhandlingarna var att förenkla avtalet, förutsatt att ytterligare
     bestämmelser (framförallt om tekniköverföring) införs.

     Genom avtalet fastställs en övergripande ram för politiskt, tekniskt och industriellt samarbete
     som lägger grunden för ett omfattande samarbete avseende fredlig användning av kärnenergi.
     Avtalet skapar en rättslig ram som gäller både regeringarna och industriaktörerna hos de två
     parterna och därmed underlättas samarbetet inom detta område mellan parterna.

     2.      AVTALETS BETYDELSE

     Betydelsen av att ingå detta avtal grundar sig i första hand på ekonomiska behov.

     Kanada har varit världens näst största uranproducent under många år och svarar för omkring
     22 % av världens produktion. Produktionen väntas öka betydligt från 2013 då nya gruvor
     kommer att tas i drift. Med kända uranresurser på 572 000 ton U3O8 (485 000 tU) och fortsatt
     prospektering kommer Kanada att spela en betydande roll för att tillgodose den framtida
     efterfrågan i världen.

     Kanada har under många år varit ledande när det gäller kärnteknisk forskning och kärnteknik
     och exporterar hela reaktorsystem. Landet planerar också att expandera sin
     kärnkraftskapacitet de närmaste tio åren genom att bygga nio nya reaktorer.

     Euratoms intresse för att underteckna detta avtal har sin grund i att Kanada är en av Euratoms
     viktigaste leverantörer av naturligt uran. Att främja handeln på det kärntekniska området
     understöder gemenskapens politik för en tryggad energiförsörjning och diversifiering av
     energikällorna.

     Genom detta avtal bekräftas också Kanadas, gemenskapens och EU-medlemsstaternas
     regeringars åtagande om icke-spridning liksom en skärpt och strikt tillämpning av kärnämnes-
     och exportkontroll samt fysiska skyddsåtgärder.

SV                                                 2                                                   SV
 ---pagebreak---      3.      GRUNDDRAGEN I AVTALET

     Syftet med avtalet är ett samarbete avseende fredlig användning av kärnenergi mellan
     Euratom och Kanada. Samarbetets räckvidd (artikel III) omfattar främst kärnsäkerhet,
     leverans av kärnämne, tekniköverföring, överföring av utrustning och överföring av tritium
     och tritiumrelaterad utrustning.

     I avtalet definieras de föremål som avtalet omfattar (artikel IV) – olika former av kärnämne
     och icke-nukleärt material, utrustning, tritium och tritiumrelaterad utrustning – och det
     beskriver detaljerat villkoren när det gäller frågan om anrikning (artikel VI). Avtalet
     innehåller en rad bestämmelser som fastställer kriterierna för överföring av kärnämne såväl
     som förfarandena för lösning av konfliktsituationer. I avtalet betonas att kärnämne ska
     användas för fredliga ändamål och i enlighet med avtalen om kärnämneskontroll (för
     gemenskapen: Euratoms kärnämneskontroll enligt Euratomfördraget och IAEA:s
     kärnämneskontroll och dess tilläggsprotokoll1).

     Internationell överförning och handel med kärnämne behandlas i artikel VII. I avtalet
     upprepas principen om fri rörlighet för kärnämne inom gemenskapen, och frågan om
     upparbetning behandlas i artikel VIII. Frågor om immateriell äganderätt (artikel IX)
     behandlas i detalj, liksom villkoren för utbyte av information mellan parterna (artikel X).

     För att garantera ett smidigt genomförande av avtalet införs en särskild artikel om samråd och
     medling (artikel XII) för frågor rörande en korrekt tillämpning av avtalet. Avtalet kommer att
     löpa under en första period på tio år och kommer därefter automatiskt att förnyas för
     tilläggsperioder på fem år (artikel XIV).

     4.      SLUTSATS

     Kommissionen anser att det avtal om samarbete mellan Europeiska atomenergigemenskapen
     och Kanadas regering avseende fredlig användning av kärnenergi, vars antagande föreslås,

     – överensstämmer med de förhandlingsdirektiv som utfärdades av rådet den 27 juli 2009,

     – uppnår målen om förenkling, uppdatering och utvidgning av det gällande avtalet,

     – bekräftar ett klart åtagande från de två parternas sida om icke-spridning och en hög nivå av
       kärnsäkerhet för att garantera en säker användning av kärnenergi för fredliga ändamål,

     – överensstämmer med gemenskapens politik för en tryggad energiförsörjning,

     – kommer att stärka de mycket goda relationerna mellan EU och Kanada ytterligare när det
       gäller samarbete inom energipolitik.

     Kommissionen rekommenderar därför att rådet, i enlighet med artikel 101 andra stycket i
     fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, godkänner avtalet om
     samarbete mellan Europeiska atomenergigemenskapen och Kanadas regering avseende fredlig
     användning av kärnenergi. Avtalet återfinns i bilagan.

     1
            INFCIRC/540.

SV                                                 3                                                  SV
 ---pagebreak---                                               BILAGA

     AVTAL OM SAMARBETE MELLAN KANADAS REGERING OCH EUROPEISKA
         ATOMENERGIGEMENSKAPEN (EURATOM) AVSEENDE FREDLIG
                     ANVÄNDNING AV KÄRNENERGI

                                              INGRESS

     Kanadas regering och Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom), nedan kallad
     gemenskapen,

     SOM BEAKTAR att Kanadas regering och gemenskapen har uttryckt sin ömsesidiga önskan
     att utveckla ett nära samarbete avseende fredlig och icke-explosiv användning av kärnenergi,

     SOM ÖNSKAR samarbeta med varandra för att främja och utöka det bidrag som
     utvecklingen av den fredliga användningen av kärnenergi kan ge till välfärd och välstånd i
     Kanada och gemenskapen,

     SOM KONSTATERAR att avtalet mellan Kanada och Europeiska atomenergigemenskapen
     om samarbete avseende kärnteknisk forskning som undertecknades 1998 möjliggör samarbete
     inom områden som är av gemensamt intresse för parterna när det gäller fredlig, icke-explosiv
     och icke-militär användning av kärnenergi,

     SOM BEKRÄFTAR det starka engagemanget hos Kanadas regering, gemenskapen och
     regeringarna i dess medlemsstater att förhindra kärnvapenspridning, vilket även innebär
     förbättring och verkningsfull tillämpning av tillämpliga system för kärnämnes- och
     exportkontroll, inom vilka samarbetet avseende fredlig användning av kärnenergi mellan
     Kanada och gemenskapen bör genomföras,

     SOM BEKRÄFTAR stödet från Kanadas regering, gemenskapen och dess medlemsstaters
     regeringar för Internationella atomenergiorganets (nedan kallat IAEA) mål och
     kärnämneskontroll,

     SOM BEAKTAR att Kanada och alla medlemsstater i gemenskapen är parter i fördraget om
     förhindrande av spridning av kärnvapen, nedan kallat icke-spridningsfördraget,

     SOM NOTERAR att kärnämneskontroll tillämpas i gemenskapens alla medlemsstater enligt
     fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (nedan kallat
     Euratomfördraget) och de avtal om kärnämneskontroll som har slutits mellan gemenskapen,
     dess medlemsstater och IAEA,

     SOM NOTERAR att man bör beakta de åtaganden som gjorts av Kanadas regering och
     regeringarna i alla medlemsstater i gemenskapen inom ramen för gruppen av länder som
     levererar kärnmaterial (NSG),

     SOM ERKÄNNER principen om fri rörlighet för kärnämne, utrustning, icke-nukleärt material
     och teknik inom gemenskapen,

SV                                                4                                                 SV
 ---pagebreak---      SOM ÄR ÖVERENS om att avtalet bör vara förenligt med Europeiska unionens och den
     kanadensiska regeringens internationella skyldigheter inom WTO,

     SOM UPPREPAR de åtaganden som Kanadas regering och regeringarna i gemenskapens
     medlemsstater gjort i samband med sina bilaterala avtal om fredlig användning av kärnenergi,

     SOM BEAKTAR att bestämmelser om samarbete avseende fredlig användning av kärnenergi
     skulle stärka det befintliga fruktbara erfarenhetsutbytet, ge möjligheter till åtgärder som
     gynnar båda parter och stärka den inomeuropeiska och transatlantiska solidariteten,

     HAR ENATS OM FÖLJANDE.

                                                 Artikel I

                                               Definitioner

     I detta avtal gäller följande definitioner, utom när annat anges:

     1.       parter: Kanadas regering, å ena sidan, och gemenskapen, å andra sidan; med part
              avses endera av ovan nämnda parter.

              gemenskapen:

                    (a)   den juridiska person som inrättats genom Euratomfördraget, och

                    (b)   de territorier inom vilka Euratomfördraget är tillämpligt.

     2.       personer: fysiska personer, företag eller andra enheter – parterna dock undantagna –
              som omfattas av de lagar och andra författningar som gäller inom respektive parts
              territorium.

     3.       behörig myndighet:

                    (a)   för Kanadas regering: Canadian Nuclear Safety Commission,

                    (b)   för gemenskapen: Europeiska kommissionen,

              eller annan sådan myndighet som den berörda parten när som helst kan anmäla
              skriftligen till den andra parten.

     4.       utrustning: delar av maskiner eller anläggningar som förtecknas i bilaga A.1 till detta
              avtal, särskilt lämpade för användning i kärnenergiprojekt.

     5.       icke-nukleärt material:

              deuterium och tungt vatten: deuterium, tungt vatten (deuteriumoxid) och alla andra
              deuteriumföreningar i vilka förhållandet mellan deuterium och väte överstiger
              1:5 000, allt avsett för användning i en kärnreaktor.

              grafit av kärnteknisk kvalitet: grafit för användning i en kärnreaktor som
              moderatormaterial, med en renhetsgrad över 5 ppm borekvivalent och en densitet
              över 1,50 gram per kubikcentimeter.

SV                                                   5                                                  SV
 ---pagebreak---      6.    kärnämne: varje kärnråmaterial eller speciellt klyvbart material enligt definitionen i
           artikel XX i IAEA:s stadgar; alla beslut av IAEA:s styrelse enligt artikel XX i
           IAEA:s stadgar som medför ändringar i förteckningen över material som anses vara
           ”kärnråmaterial” eller ”speciellt klyvbart material” ska få verkan inom ramen för
           detta avtal först när båda parterna skriftligen har underrättat varandra om att de
           godtar beslutet.

     7.    teknik: enligt definitionen i bilaga A till IAEA-dokument INFCIRC/254/Rev. 9/del 1
           (Guidelines for Nuclear Transfers).

     8.    fusionsprogram: Euratoms program för forskning och utbildning inom området för
           kontrollerad termonukleär fusion som antagits genom Europeiska unionens beslut
           enligt artikel 7 i Euratomfördraget liksom alla andra program på det området som
           antagits genom ett rådsbeslut.

     9.    tritium: föreningar och blandningar som innehåller tritium i vilka förhållandet
           tritiumatomer/väteatomer överstiger 1/1 000.

     10.   tritiumrelaterad utrustning och teknik: utrustning som är speciellt konstruerad eller
           iordningställd för produktion, återvinning, utvinning, koncentrering eller hantering
           av tritium och föreningar och blandningar av tritium inom ramen för specifika behov
           inom fusionsprogrammet eller driften av tungvattenmodererade tryckrörsreaktorer.

     11.   biprodukt: särskilt klyvbart material som härletts genom en eller flera processer som
           kan vara på varandra följande eller inte, från kärnämne som har överförts enligt detta
           avtal.

                                            Artikel II

                                              Syfte

     1.    Syftet med detta avtal är att skapa en ram för samarbete mellan parterna avseende
           fredlig användning av kärnenergi som baserar sig på ömsesidiga fördelar och
           ömsesidighet, utan att det påverkar parternas respektive behörigheter.

     2.    Kärnämne, utrustning, icke-nukleärt material, tritium och tritiumrelaterad utrustning
           som överförs enligt detta avtal eller kärnämne som framställts som biprodukt får inte
           användas till annat än fredliga ändamål eller till utrustning avsedd för
           kärnsprängning eller till forskning om eller utveckling av sådan utrustning.

SV                                              6                                                   SV
 ---pagebreak---                                                Artikel III

                                          Samarbetets räckvidd

     Det samarbete som omfattas av detta avtal avser fredlig användning av kärnenergi och kan
     bland annat inbegripa följande:

     (a)     Tillhandahållande av information gällande

             i)     hälsa och säkerhet,

             ii)    utrustning och anläggningar (inbegripet tillhandahållande av planer, ritningar
                    och specifikationer),

             iii)   användning av kärnämne, icke-nukleärt material, utrustning och anläggningar
                    (inbegripet tillverkningsprocesser och -specifikationer), och

             iv)    parternas externa program för kärnsäkerhetsstöd.

     (b)     Leverans av kärnämne, icke-nukleärt material och utrustning.

     (c)     Tekniköverföring, inbegripet tillhandahållande av information enligt led a, förutsatt
             att de berörda enskilda medlemsstaterna i gemenskapen godtar att sådan överföring
             omfattas av avtalet.

     (d)     Överföring av utrustning som parterna har betecknat som utrustning utformad,
             konstruerad eller använd på grundval av eller genom användning av information från
             den andra parten och som omfattas av den ena partens jurisdiktion vid tiden för
             beteckningen.

     (e)     Anskaffning av utrustning.

     (f)     Utnyttjande av immateriella rättigheter.

     (g)     Tillträde till och användning av utrustning och anläggningar.

     (h)     Direkt eller indirekt överföring av tritium för användning inom fusionsprogrammet
             och av tritiumrelaterad utrustning och teknik för användning inom
             fusionsprogrammet eller vid drift av tungvattenmodererade tryckrörsreaktorer, eller
             återlämning till den levererande parten.

     (i)     Samarbete när det gäller planering och genomförande av parternas externa program
             för kärnsäkerhetsstöd.

     (j)     Andra områden som är relevanta för detta avtal.

                                               Artikel IV

                                   Föremål som omfattas av avtalet

     1.      Kärnämne, icke-nukleärt material, utrustning, tritium och tritiumrelaterad utrustning
             som överförs mellan parterna eller deras respektive personer, antingen direkt eller via

SV                                                 7                                                   SV
 ---pagebreak---           tredje land, ska omfattas av detta avtal så snart de finns på mottagarpartens
          territorium, under förutsättning att den levererande parten skriftligen har underrättat
          mottagarparten om den planerade överföringen, och mottagarparten skriftligen har
          bekräftat att föremålet i fråga ska hanteras enligt det här avtalet, och att, i det fall då
          mottagarparten inte är slutmottagare, den sistnämnda är en bemyndigad person inom
          mottagarpartens territorium.

     2.   Kärnämne, icke-nukleärt material, utrustning, tritium eller tritiumrelaterad utrustning
          enligt punkt 1 ska omfattas av detta avtal fram till dess att det, i enlighet med
          gällande administrativa förfaranden, har fastställts antingen

          –      att föremålet har vidaresänts och lämnat mottagarpartens jurisdiktion,

          –      att kärnämnet inte längre är användbart för någon kärnteknisk verksamhet som
                 är relevant med tanke på den kärnämneskontroll som avses i artikel VII.6 a
                 eller att det i praktiken har upphört att vara återvinningsbart,

          –      att utrustning och icke-nukleärt material inte längre kan användas för
                 kärntekniska ändamål,

          –      att tritium och tritiumrelaterad utrustning inte längre kan användas för
                 fusionsprogrammet eller driften av tungvattenmodererade tryckrörsreaktorer,
                 eller

          –      att parterna är överens om att avtalet inte längre ska omfatta detta.

     3.   Tekniköverföring ska omfattas av detta avtal när det gäller de medlemsstater i
          gemenskapen som godtar att sådan överföring omfattas av avtalet. Teknik som
          överförs mellan parterna eller deras respektive personer, antingen direkt eller via
          tredjeland, ska omfattas av detta avtal så snart den finns på mottagarpartens
          territorium, under förutsättning att den levererande parten skriftligen har underrättat
          mottagarparten om den planerade överföringen, och mottagarparten skriftligen har
          bekräftat att den ska hanteras enligt det här avtalet, och att, i det fall då
          mottagarparten inte är slutmottagare, den sistnämnda är en bemyndigad person inom
          mottagarpartens territorium.

     4.   Tritium och tritiumrelaterad utrustning och teknik kommer endast att användas för
          fusionsprogrammet och tungvattenmodererade tryckrörsreaktorer.

     5.   Förutom de föremål som omfattas av detta avtal enligt punkt 1 ovan kommer
          följande material, kärnämne och utrustning att omfattas av detta avtal:

          i)     Icke-nukleärt material eller kärnämne som produceras eller bearbetas vid de
                 anläggningar som omfattas av detta avtal enligt bilaga A.2.

          ii)    Kärnämne som produceras eller bearbetas genom användning av något
                 kärnämne eller icke-nukleärt material som omfattas av detta avtal.

          iii)   Utrustning som mottagarparten eller den levererande parten, efter samråd och
                 överenskommelse med mottagarparten, har betecknat såsom utformad,
                 konstruerad, tillverkad eller använd på grundval av eller med användning av
                 teknik som omfattas av detta avtal och som har överförts enligt punkt 1.

SV                                                8                                                     SV
 ---pagebreak---                                             Artikel V

                                         Genomförande

     1.   Bestämmelserna i avtalet ska genomföras i god tro så att hinder, förseningar och
          otillbörlig inblandning i den kärntekniska verksamheten i Kanada och gemenskapen
          undviks, och på ett sätt som är förenligt med de metoder för ansvarsfull ledning som
          krävs för ekonomisk och säker förvaltning av kärnteknisk verksamhet.

     2.   Avtalets bestämmelser får inte utnyttjas i något eller några av följande syften: att
          söka uppnå kommersiella eller industriella fördelar eller blanda sig i någon av
          parternas eller deras bemyndigade personers kommersiella eller industriella
          intressen, vare sig inhemska eller internationella; att blanda sig i den politik inom det
          kärntekniska området som förs av någon av parterna eller av regeringarna i
          gemenskapens medlemsstater; att hindra främjandet av kärnenergins fredliga och
          icke-explosiva användning; att hindra rörligheten för föremål som omfattas av
          avtalet, eller som anmälts för att omfattas av avtalet, inom parternas respektive
          territorium eller mellan Kanada och gemenskapen.

     3.   Då bestämmelserna i detta avtal genomförs ska Kanada, gemenskapen och dess
          medlemsstater agera i överensstämmelse med bestämmelserna i konventionen om
          kärnsäkerhet (IAEA-dokument INFCIRC/449), konventionen om säkerheten vid
          hantering av använt kärnbränsle och om säkerheten vid hantering av radioaktivt
          avfall (IAEA-dokument INFCIRC/546), konventionen om bistånd i händelse av
          kärnteknisk olycka eller ett nödläge med radioaktiva ämnen (IAEA-dokument
          INFCIRC/336) och konventionen om tidig information vid en kärnenergiolycka
          (IAEA-dokument INFCIRC/335).

     4.   De behöriga myndigheterna hos båda parterna ska inrätta administrativa förfaranden
          för att garantera ett verkningsfullt genomförande av bestämmelserna i detta avtal och
          de ska samråda regelbundet eller vid annan tidpunkt på någon av de behöriga
          myndigheternas begäran.

     5.   I överensstämmelse med parternas lagar och andra författningar liksom strategier kan
          de administrativa förfarandena inbegripa förfaranden bland annat för att

          (a)   erhålla den andra partens skriftliga medgivande före överföring av kärnämne,
                icke-nukleärt material, utrustning eller teknik som omfattas av avtalet enligt
                vad som specificeras i artikel VII.6 d,

          (b)   hantera allmän vidareöverföring av kärnämne, icke-nukleärt material,
                utrustning eller teknik,

          (c)   rapportera om och redovisa lager av kärnmaterial som omfattas av detta avtal
                enligt principerna om likvärdighet, utbytbarhet och proportionalitet.

          (d)   Fastställa att ett föremål inte längre omfattas av avtalet i enlighet med
                bestämmelserna i artikel IV.2.

     6.   Ett administrativt förfarande som upprättas i enlighet med punkt 4 får ändras genom
          skriftlig överenskommelse mellan parternas behöriga myndigheter.

SV                                               9                                                    SV
 ---pagebreak---                                               Artikel VI

                                              Anrikning

     Innan något kärnämne som omfattas av detta avtal anrikas till tjugo (20) procent eller mer av
     isotopen U-235, ska skriftligt medgivande erhållas från båda parterna och anmälan lämnas till
     IAEA. Medgivandet ska innehålla en beskrivning av de villkor som gäller för användning av
     uran anrikat till tjugo (20) procent eller mer. Parterna kan upprätta en överenskommelse för
     att underlätta genomförandet av denna bestämmelse.

                                             Artikel VII

                        Internationell överföring och handel med kärnämne

     1.      All överföring av kärnämne inom ramen för samarbetet ska ske i enlighet med
             gemenskapens, dess medlemsstaters och den kanadensiska regeringens relevanta
             internationella åtaganden i fråga om sådan fredlig användning av kärnenergi som
             avses i punkt 6.

     2.      Parterna ska i den mån det är möjligt bistå varandra vid upphandling som görs av
             endera parten eller personer inom gemenskapen eller inom den kanadensiska
             regeringens jurisdiktion, när det gäller kärnämne, icke-nukleärt material, utrustning
             eller annat som krävs för kärnteknisk forskning, utveckling och produktion inom
             gemenskapen eller i Kanada.

     3.      Fortsatt samarbete enligt detta avtal ska villkoras av ömsesidigt tillfredsställande
             kärnämneskontroll och kontroller som gemenskapen har inrättat enligt
             Euratomfördraget och åtgärder för att redovisa användningen av kärnämne, icke-
             nukleärt material eller utrustning som införts av Kanadas regering.

     4.      Bestämmelserna i detta avtal ska inte användas för att hindra fri rörlighet av
             kärnämne, icke-nukleärt material, utrustning, tritium och tritiumrelaterad utrustning
             och teknik inom gemenskapens territorium.

     5.      Överföringar av kärnämne och tillbörliga tjänster ska genomföras på rimliga
             kommersiella villkor. Tillämpningen av denna punkt ska inte påverka
             Euratomfördraget och dess sekundärlagstiftning.

     6.      a) Följande villkor ska gälla för överföringar av kärnämne:

                   i)    I gemenskapen: Euratoms kärnämneskontroll i enlighet med
                         Euratomfördraget och IAEA:s kärnämneskontroll i enlighet med
                         nedanstående avtal om kärnämneskontroll, i tillämpliga delar och i deras
                         eventuellt ändrade eller nya lydelse, i den mån det krävs enligt icke-
                         spridningsfördraget.

                   –     Avtalet mellan gemenskapens kärnvapenfria stater, Europeiska
                         atomenergigemenskapen och Internationella atomenergiorganet som
                         trädde i kraft den 21 februari 1977 (offentliggjort som dokument
                         INFCIRC/193).

SV                                                10                                                 SV
 ---pagebreak---           –     Avtalet mellan Frankrike, Europeiska atomenergigemenskapen och
                Internationella atomenergiorganet som trädde i kraft den 12 september
                1981 (offentliggjort som dokument INCIRC/290) och som utgör
                Frankrikes frivilliga avtal med atomenergiorganet. Avtalet mellan
                Förenade kungariket, Europeiska atomenergigemenskapen och
                Internationella atomenergiorganet som trädde i kraft den 14 augusti 1978
                (offentliggjort som dokument INCIRC/263) och som utgör Förenade
                kungarikets frivilliga avtal med atomenergiorganet.

          –     Det tilläggsprotokoll som undertecknades den 22 september 1998 och
                som trädde i kraft den 30 april 2004 på grundval av dokumentet
                INFCIRC/540 (Strengthened Safeguards System, Part II).

          ii)   I Kanada: IAEA:s kärnämneskontroll enligt avtalet mellan Kanada och
                Internationella atomenergiorganet om tillämpning av kärnämneskontroll i
                samband med fördraget om icke-spridning av kärnvapen, som trädde i
                kraft den 21 februari 1972 (offentliggjort som dokument INFCIRC/164),
                kompletterat av ett tilläggsprotokoll som ingicks 24 september 1998 på
                grundval av dokumentet INFCIRC/164/Add.1 (Strengthened Safeguards
                Systems, Part II), som trädde i kraft den 8 september 2000.

     b)   Om tillämpningen av något av de avtal med IAEA som nämns i punkt 6 a av
          någon anledning tillfälligt eller slutgiltigt upphör i gemenskapen eller i
          Kanada, ska den berörda parten ingå ett avtal med IAEA som ger en verkan
          och täckning som är likvärdig med den som följer av de avtal om
          kärnämneskontroll som avses i punkt 6 a i eller 6 a ii, eller om så inte är
          möjligt,

          - ska gemenskapen, i den mån den berörs, tillämpa kärnämneskontroll som
          bygger på Euratoms kontrollsystem och som ger en verkan och täckning som är
          likvärdig med den som följer av de avtal om kärnämneskontroll som avses i
          punkt 6 a i, eller om så inte är möjligt,

          - ska parterna träffa överenskommelser om tillämpning av kärnämneskontroll
          som ger en verkan och täckning som är likvärdig med den som följer av de
          avtal om kärnämneskontroll som avses i punkt 6 a i eller ii.

     c)   Fysiska skyddsåtgärder ska alltid minst uppfylla de kriterier som fastställs i
          bilaga C till IAEA-dokument INFCIRC/254/Rev. 9/del 1 (Guidelines for
          Nuclear Transfers). Vid sidan av detta dokument kommer gemenskapens
          medlemsstater, eller i förekommande fall Europeiska kommissionen, och
          Kanada vid tillämpningen av de fysiska skyddsåtgärderna att beakta
          rekommendationerna i IAEA-dokument INFCIRC/225/Rev. 5 (Nuclear
          Security Recommendations on Physical Protection of Nuclear Material and
          Nuclear Facilities). Internationella transporter ska omfattas av bestämmelserna
          i konventionen om fysiskt skydd av kärnämne (IAEA-dokument
          INFCIRC/274/Rev. 1 och IAEA:s föreskrifter om säker transport av
          radioaktiva ämnen (IAEA Regulations for the Safe Transport of Radioactive
          Materials) – (IAEA Safety Standards Series no. TS-R-1).

SV                                      11                                                  SV
 ---pagebreak---              d)    Kärnämne, icke-nukleärt material, utrustning och teknik som omfattas av detta
                   avtal får inte överföras från mottagarpartens territorium utan den levererande
                   partens skriftliga medgivande, utom i enlighet med led e.

             e)    Då detta avtal träder i kraft ska de behöriga myndigheterna hos båda parterna
                   utbyta förteckningar över de tredjeländer till vilka vidareöverföringar av
                   naturligt uran, utarmat uran, annat kärnråmaterial, uran anrikat till mindre än
                   20 % av isotop U235 och icke-nukleärt material tillåts av den andra parten.
                   Vardera partens behöriga myndigheter ska hålla den andra parten underrättad
                   om ändringar i sin förteckning över tredjeländer. Det ska fastställas förfaranden
                   för sådana vidareöverföringar som kan godtas av parterna.

             f)    Föremål som omfattas av detta avtal får utanför parternas jurisdiktion endast
                   vidareöverföras inom ramen för åtaganden som gjorts av gruppen av länder
                   som levererar kärnämne (Nuclear Suppliers Group), enligt IAEA-dokument
                   INFCIRC/254/Rev. 9/Part 1.

             g)    För vidareöverföring av tritium och tritiumrelaterad utrustning utanför
                   parternas territorium krävs den relevanta partens skriftliga samtycke på
                   förhand.

                                             Artikel VIII

                                            Upparbetning

     Parterna ska ge sitt medgivande till upparbetning av kärnbränsle innehållande kärnämne som
     omfattas av detta avtal, förutsatt att upparbetningen sker enligt de villkor som anges i
     bilaga B.

                                              Artikel IX

                                       Immateriell äganderätt

     Parterna ska, i överensstämmelse med tillämpliga internationella avtal och gällande lagar och
     andra författningar i Kanada, Europeiska unionen och gemenskapen eller dess medlemsstater,
     sörja för ett ändamålsenligt och effektivt skydd av immateriella rättigheter som skapats och av
     teknik som överförts inom samarbetet enligt detta avtal.

                                               Artikel X

                                        Utbyte av information

     1.      a)    Parterna kan, till varandra och till personer inom gemenskapen eller den
                   kanadensiska regeringens jurisdiktion, ge information som de förfogar över om
                   frågor som omfattas av detta avtal.

             b)    Tillhandahållandet av information från en tredje part enligt villkor som
                   förhindrar sådant tillhandahållande ska inte omfattas av detta avtal.

             c)    Information som den levererande parten anser ha ett kommersiellt värde ska
                   endast tillhandahållas enligt villkor som specificerats av parterna.

SV                                                 12                                                  SV
 ---pagebreak---      2.   a)    När det gäller frågor som omfattas av detta avtal ska parterna uppmuntra och
                underlätta utbyte av information mellan personer inom den kanadensiska
                regeringens jurisdiktion, å enda sidan, och personer inom gemenskapen, å
                andra sidan.

          b)    Information som ägs av sådana personer ska endast tillhandahållas med dessa
                personers medgivande och enligt de villkor som dessa personer specificerar.

     3.   Parterna ska i den mån det är möjligt ge tekniska råd till varandra eller till personer
          inom gemenskapen eller inom den kanadensiska regeringens jurisdiktion genom
          utlåning av experter eller på andra sätt som de kommer överens om.

     4.   När så är möjligt ska vardera parten, i sina egna skolor eller anläggningar, ge
          utbildning i ämnen som är relevanta för fredlig användning av kärnenergi för
          studenter och praktikanter som rekommenderas av den andra parten, och bidra till att
          sådan utbildning kan erhållas på andra håll i Kanada eller inom gemenskapen.

                                           Artikel XI

                                  Tillämpliga bestämmelser

     1.   Det samarbete som avses i detta avtal ska genomföras enligt de lagar och andra
          författningar som gäller i Kanada, Europeiska unionen och gemenskapen samt enligt
          de internationella avtal som parterna ingått. I fråga om gemenskapen inbegriper de
          tillämpliga bestämmelserna både Euratomfördraget och dess sekundärlagstiftning.

     2.   Vardera parten ska vara ansvarig gentemot den andra när det gäller att se till att
          bestämmelserna i detta avtal godtas och efterlevs – för Kanada: alla dess statliga
          företag och alla personer som omfattas av dess jurisdiktion och för gemenskapen:
          alla personer inom gemenskapen som har beviljats behörighet enligt detta avtal.

     3.   De omarbetade versioner av IAEA-dokument som nämns i detta avtal kommer att
          beaktas och göras tillämpliga när parterna kommer överens om detta.

                                          Artikel XII

                                     Samråd och medling

     1.   På endera partens begäran ska företrädare för parterna vid behov träffas för att
          samråda om frågor som härrör från tillämpningen av detta avtal, för att övervaka hur
          det fungerar och för att diskutera arrangemang för samarbete utöver det som anges i
          detta avtal. Sådana samråd kan också hållas genom utväxling av korrespondens.

     2.   Tvister som härrör från tolkning eller tillämpning av detta avtal och som inte kan
          lösas genom förhandlingar eller på annat sätt mellan parterna, ska på begäran av
          någon av dem hänvisas till en skiljedomstol bestående av tre skiljemän. Vardera
          parten ska utse en skiljeman, och de två utsedda skiljemännen ska välja en tredje
          skiljeman som inte är någondera partens medborgare och som ska vara ordförande.
          Om endera parten inom trettio dagar efter begäran om ett skiljeförfarande inte har
          utsett en skiljeman, kan den andra parten begära att ordföranden i Internationella
          domstolen utser en skiljeman för den part som inte har utsett en skiljeman. Om den
          tredje skiljemannen inte har utsetts inom trettio dagar från det att skiljemännen för

SV                                             13                                                   SV
 ---pagebreak---               båda parterna utsågs, kan endera parten begära att ordföranden i Internationella
              domstolen utser den tredje skiljemannen. Domstolen är beslutför om majoriteten av
              ledamöterna är närvarande, och alla beslut ska fattas med en majoritet av alla
              ledamöter i skiljedomstolen. Skiljeförfarandet ska fastställas av domstolen.
              Domstolens beslut ska vara bindande för båda parter och verkställas av dem.
              Ersättningen till skiljemännen ska bestämmas på samma grund som för tillfälligt
              utsedda domare vid Internationella domstolen.

                                               Artikel XIII

                                   Bilagornas förhållande till avtalet

     Bilagorna till detta avtal utgör en integrerad del av avtalet. De får ändras efter skriftligt
     ömsesidigt medgivande av Kanadas regering och Europeiska kommissionen, utan att detta
     avtal ändras.

                                               Artikel XIV

                                    Ikraftträdande och varaktighet

     1.       Detta avtal träder i kraft dagen för den senast inkomna skriftliga anmälan om att de
              interna förfarandena för att avtalet ska kunna träda i kraft har slutförts av parterna.

     2.       Detta avtal ska vara i kraft under en period av tio år. Därefter ska det förnyas
              automatiskt för tilläggsperioder på fem år, utom om en part minst sex månader före
              utgången av en sådan tilläggsperiod till den andra parten anmäler sina avsikter att
              avsluta avtalet.

     3.       Om endera parten eller en medlemsstat i gemenskapen bryter mot någon av de
              viktigare bestämmelserna i detta avtal får den andra parten, efter skriftligt varsel om
              detta, helt eller delvis avbryta samarbetet enligt detta avtal. Innan en part vidtar en
              sådan åtgärd ska parterna samråda i syfte att uppnå en överenskommelse om vilka
              korrigeringsåtgärder som ska vidtas och om en tidsplan för dessa åtgärder. Sådana
              åtgärder ska vidtas endast om de överenskomna åtgärderna inte har vidtagits inom
              överenskommen tid eller, om en överenskommelse inte har kunnat nås, efter en tid
              som parterna fastställer.

     4.       Detta avtal ersätter det avtal som undertecknades av parterna den sjätte dagen i
              oktober 19592, och som ändrades 1959, 1978, 1981, 1985 och 1991.

     Detta avtal är upprättat i två exemplar på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska,
     franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska,
     rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken,
     vilka alla 22 texter är lika giltiga.

     TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.

     För Europeiska atomenergigemenskapen           För Kanadas regering

     2
            EGT 1165/59.

SV                                                   14                                                    SV
 ---pagebreak---                                        BILAGA A.1 - Utrustning

     1.       Kärnreaktorer och utrustning och komponenter som är speciellt konstruerade eller
              iordningställda för sådana.

     1.1.     Fullständiga kärnreaktorer.

     1.2.     Kärnreaktorkärl.

     1.3.     Maskiner för laddning och avlägsnande av kärnreaktorbränsle.

     1.4.     Styrstavar och tillhörande utrustning för kärnreaktorer.

     1.5.     Tryckrör för kärnreaktorer.

     1.6.     Zirkoniumrör.

     1.7.     Primärkylpumpar.

     1.8.     Kärnreaktorers interna delar.

     1.9.     Värmeväxlare.

     1.10.    Instrument för detektering och mätning av neutroner.

     2.       Anläggningar för upparbetning av bestrålade bränsleelement, och utrustning som
              konstruerats eller iordningställts speciellt för detta ändamål.

     2.1.     Maskiner för att hugga upp bestrålat bränsle.

     2.2.     Upplösningskärl.

     2.3.     Lösningsmedelsextraktion och utrustning för detta ändamål.

     2.4.     Kemiska behållare eller lagringstankar.

     3.       Anläggningar för tillverkning av bränsleelement till kärnreaktorer, och utrustning
              som konstruerats eller iordningställts speciellt för detta ändamål.

     4.       Anläggningar för separation av isotoper av naturligt uran, utarmat uran eller särskilt
              klyvbart material samt utrustning, analysinstrument undantagna, som konstruerats
              eller iordningställts speciellt för detta ändamål.

     4.1.     Gascentrifuger samt utrustning och komponenter som är speciellt konstruerade eller
              iordningställda för användning i gascentrifuger.

     4.1.1.   Roterande komponenter.

     4.1.2.   Statiska komponenter.

     4.2. Speciellt konstruerade eller iordningställda hjälpsystem samt hjälputrustning och
     hjälpkomponenter för anläggningar för anrikning genom gascentrifugering.

SV                                                 15                                                  SV
 ---pagebreak---      4.2.1. Matningssystem samt system för extraktion av slutprodukt och restfraktion.

     4.2.2. Grenrörssystem för maskineriet.

     Speciellt konstruerade eller iordningställda rörsystem eller grenrörssystem för att hantera UF6
     inom centrifugkaskaderna.

     4.2.3 Speciella avstängnings- och regleringsventiler.

     4.2.4. UF6-masspektrometrar/jonkällor.

     4.2.5. Frekvensskiftare.

     4.3. Speciellt konstruerade eller iordningställda utrustningar och komponenter för användning
     i anrikning genom gasdiffusion.

     4.3.1. Membran för gasdiffusion.

     4.3.2. Membranbehållare.

     4.3.3. Kompressorer och blåsmaskiner.

     4.3.4. Axeltätningar.

     4.3.5. Värmeväxlare för kylning av UF6.

     4.4. Speciellt konstruerade eller iordningställda hjälpsystem, samt hjälputrustning och
     hjälpkomponenter för anrikning genom gasdiffusion.

     4.4.1. Matningssystem samt system för extraktion av slutprodukt och restfraktion.

     Speciellt konstruerade eller iordningställda processystem som kan drivas under tryck om upp
     till 300 kPa.

     4.4.2. Grenrörssystem.

     4.4.3. Vakuumsystem.

     4.4.4. Speciella avstängnings- och regleringsventiler.

     4.4.5. UF6-masspektrometrar/jonkällor.

     4.5. Speciellt konstruerade eller iordningställda system, utrustningar och komponenter för
     aerodynamisk anrikning.

     4.5.1. Separationsmunstycken.

     4.5.2. Vortexrör.

     4.5.3. Kompressorer och blåsmaskiner.

     4.5.4. Axeltätningar.

SV                                                 16                                                  SV
 ---pagebreak---      4.5.5. Värmeväxlare för kylning av gas.

     4.5.6. Behållare för separationselement.

     4.5.7. Matningssystem samt system för extraktion av slutprodukt och restfraktion.

     4.5.8. Grenrörssystem.

     4.5.9. Vakuumsystem och pumpar.

     4.5.10. Speciella avstängnings- och regleringsventiler.

     4.5.11. UF6-masspektrometrar/jonkällor.

     4.5.12. System för separation av UF6 och bärgas.

     4.6. Speciellt konstruerade eller iordningställda system, utrustningar och komponenter för
     anläggningar för anrikning genom kemiskt utbyte eller jonbyte.

     4.6.1. Vätske-vätske utbyteskolumner (kemiskt utbyte).

     4.6.2. Vätske-vätskecentrifugalkontaktorer (kemiskt utbyte).

     4.6.3. System och utrustning för reduktion av uran (kemiskt utbyte).

     4.6.4. Förberedande matarsystem (kemiskt utbyte).

     4.6.5. Uranoxidationssystem (kemiskt utbyte).

     4.6.6. Snabbreagerande jonbytarmassor/adsorbenter (jonbyte).

     4.6.7. Jonbytarkolonner (jonbyte).

     4.6.8. Återströmningssystem för jonbyte.

     4.7. Speciellt konstruerade eller iordningställda system, utrustningar och komponenter för
     användning i laserbaserade anrikningsanläggningar.

     4.7.1. Uranförångningssystem (AVLIS).

     4.7.2. System för hantering av flytande metalliskt uran (AVLIS).

     4.7.3. Anordningar för att uppsamla slutprodukt och restfraktion (AVLIS).

     4.7.4. Behållare för separatormoduler (AVLIS).

     4.7.5. Expansionsmunstycken för överljudshastighet (MLIS).

     4.7.6. Uppsamlare för uranpentafluorid (MLIS).

     4.7.7. UF6-bärgaskompressorer (MLIS).

     4.7.8. Axeltätningar (MLIS).

SV                                                 17                                             SV
 ---pagebreak---      4.7.9. Fluoreringssystem (MLIS).

     4.7.10. UF6-masspektrometrar/jonkällor (MLIS).

     4.7.11. Matningssystem/system för extraktion av slutprodukt och restfraktion (MLIS).

     4.7.12. System för separation av UF6 och bärgas.

     4.7.13. Lasersystem (AVLIS, MLIS och CRISLA).

     4.8. Speciellt konstruerade eller iordningställda system, utrustningar och komponenter för
     användning i anrikningsanläggningar för plasmaseparation.

     4.8.1. Mikrovågskällor och mikrovågsantenner.

     Speciellt konstruerade eller iordningställda mikrovågskällor och mikrovågsantenner som kan
     producera eller accelerera joner.

     4.8.2. Jonexcitationsspolar.

     4.8.3. System för alstring av uranplasma.

     4.8.4. Hanteringssystem för flytande metalliskt uran.

     4.8.5. Anordningar för uppsamling av metalliskt uran som slutprodukt och restfraktion.

     4.8.6. Behållare för separatormodul.

     4.9. Speciellt konstruerade eller iordningställda system, utrustningar och komponenter för
     användning i elektromagnetisk anrikning.

     4.9.1. Elektromagnetiska isotopseparatorer.

     4.9.2. Högspänd kraftförsörjning.

     4.9.3. Kraftaggregat för magneter.

     5. Anläggningar för framställning eller koncentrering av tungt vatten, deuterium eller
     deuteriumföreningar, samt utrustning som konstruerats eller iordningställts speciellt för detta
     ändamål.

     5.1. Utbyteskolonner för vatten-vätesulfidutbyte.

     5.2. Blåsmaskiner och kompressorer.

     5.3. Kolonner för ammoniak-väteutbyte.

     5.4. Inre utrustning och stegpumpar.

     5.5. Ammoniakkrackrar.

     5.6. Analysatorer för absorption av infrarött ljus.

SV                                                   18                                                SV
 ---pagebreak---      5.7. Katalytiska brännare.

     5.8. Kompletta uppgraderingssystem för tungt vatten eller kolonner för detta.

     6. Anläggningar för omvandling av uran och plutonium för användning vid tillverkning av
     bränsleelement och vid separation av uranisotoper enligt definitionerna i punkterna 4 och 5
     ovan, samt utrustning som konstruerats eller iordningställts speciellt för detta ändamål.

     6.1. Anläggningar för konvertering av uran och utrustning som är särskilt konstruerad eller
     iordningställd för detta.

     6.1.1. Speciellt konstruerade       eller   iordningställda   system   för      omvandling    av
     uranmalmskoncentrat till UO3.

     6.1.2. Speciellt konstruerade eller iordningställda system för omvandling av UO3 till UF6.

     6.1.3. Speciellt konstruerade eller iordningställda system för omvandling av UO3 till UO2.

     6.1.4. Speciellt konstruerade eller iordningställda system för omvandling av UO2 till UF4.

     6.1.5. Speciellt konstruerade eller iordningställda system för omvandling av UF4 till UF6.

     6.1.6. Speciellt konstruerade eller iordningställda system för omvandling av UF4 till
     uranmetall.

     6.1.7. Speciellt konstruerade eller iordningställda system för omvandling av UF6 till UO2.

     6.1.8. Speciellt konstruerade eller iordningställda system för omvandling av UF6 till UF4.

     6.1.9. Speciellt konstruerade eller iordningställda system för omvandling av UO2 till UC14.

     6.2. Anläggningar för konvertering av plutonium och utrustning som är särskilt konstruerad
     eller iordningställd för detta.

     6.2.1. Speciellt konstruerade eller iordningställda system för omvandling av plutoniumnitrat
     till oxid.

     6.2.2. Speciellt konstruerade eller iordningställda system för att producera metalliskt
     plutonium.

SV                                                 19                                                   SV
 ---pagebreak---                             BILAGA A.2 – Kompletta anläggningar

     1.   Kärnreaktorer.

     2.   Anläggningar för upparbetning av bestrålade bränsleelement.

     3.   Anläggningar för tillverkning av bränsleelement till kärnreaktorer.

     4.   Anläggningar för separation av isotoper av naturligt uran, utarmat uran eller särskilt
          klyvbart material.

     5.   Anläggningar för produktion eller koncentrering av tungt vatten, deuterium eller
          deuteriumföreningar.

     6.   Anläggningar för konvertering av plutonium.

SV                                             20                                                  SV
 ---pagebreak---                                      BILAGA B – Upparbetning

     Riktlinjerna nedan bör gälla för upparbetning liksom förvaring och användning av plutonium:

     (a)     Ett verkligt åtagande om icke-spridning bör ha gjorts och bör upprätthållas av den
             part som planerar upparbetning liksom förvaring och användning av plutonium.

     (b)     Kärnämne som omfattas av åtaganden om fredlig användning vid anläggningar för
             upparbetning liksom förvaring och användning av plutonium bör omfattas av IAEA:s
             kärnämneskontroll.

     (c)     Kärnämne som omfattas av åtaganden om fredlig användning vid anläggningar för
             upparbetning liksom senare förvaring och användning, inklusive transport, bör
             omfattas av tillfredsställande åtgärder för fysiskt skydd.

     (d)     Parterna bör införa ömsesidigt tillfredsställande förfaranden för anmälan och
             rapportering av material.

     (e)     En beskrivning av nuvarande och planerade kärnenergiprogram, inbegripet en
             detaljerad beskrivning av politiska, rättsliga och regleringsmässiga aspekter när det
             gäller upparbetning samt förvaring och användning av plutonium bör lämnas av den
             part som planerar sådan verksamhet.

     (f)     Parterna bör komma överens om regelbundna samråd vid lämplig tidpunkt, då bland
             annat den information som lämnas enligt led e bör uppdateras och större ändringar av
             kärnenergiprogrammet bör uppmärksammas i största möjliga utsträckning.

     (g)     Planerad upparbetning och förvaring av plutonium bör endast förekomma så länge
             som den ifrågavarande partens åtagande om icke-spridning inte ändras och åtagandet
             om regelbundna samråd vid lämplig tidpunkt enligt led f uppfylls.

SV                                               21                                                  SV
 ---pagebreak---                             UTKAST TILL GODKÄNT PROTOKOLL

     Med anledning av avtalet mellan Kanadas regering och Europeiska atomenergigemenskapen
     (Euratom) om samarbete avseende fredlig användning av kärnenergi, som undertecknades i
     […] (nedan kallat avtalet), protokollför undertecknade härmed följande överenskommelser:

     (1)     När det gäller bestämmelserna i artikel IV.3 bekräftas att de endast är tillämpliga på
             tekniköverföring mellan Kanada och de medlemsstater som uttryckt sin vilja att låta
             sådan överföring omfattas av avtalet och som förtecknas i bilagan till detta godkända
             protokoll.

     (2)     När det gäller bestämmelserna i artikel IV.5 i är det överenskommet att det är
             parternas avsikt att låta kärnämne och icke-nukleärt material av utländskt ursprung
             som produceras eller bearbetas i en komplett anläggning enligt bilaga A.2 och som
             levereras av den andra parten omfattas av skyldigheterna i avtalet, framförallt
             redovisnings- och rapporteringsskyldigheterna i artikel V.5 c.

     (3)     När det gäller artikel IV.5 ii vill parterna framhålla att icke-nukleärt material avser
             icke-nukleärt material som levereras i stora kvantiteter till den andra parten för att
             användas som moderator.

     (4)     När det gäller förteckningen i bilaga A.2 bekräftas att denna förteckning inte är
             tillämplig på överföring av utrustning som förtecknas i bilaga A.1 och att det enda
             syftet med förteckningen i bilaga A.2 gäller tillämpningen av artikel IV.5 i och iii,
             som endast gäller kompletta anläggningar.

     Utfärdat i Bryssel den […]

     För Europeiska atomenergigemenskapen        För Kanadas regering

     BILAGA

     Förteckning över EU-medlemsstater som uttryckt sin vilja att låta tekniköverföring omfattas
     av avtalet.

SV                                                22                                                   SV


title: Rådets rekommendation av den 17 februari 2015 om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av operationerna inom Europeiska utvecklingsfonden (åttonde EUF) för räkenskapsåret 2013

text:
               24.2.2015

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 66/1

         RÅDETS REKOMMENDATION
   av den 17 februari 2015
   om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av operationerna inom Europeiska utvecklingsfonden (åttonde EUF) för räkenskapsåret 2013
   (2015/C 66/01)
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av fjärde AVS–EEG-konventionen, undertecknad i Lomé den 15 december 1989 (1) och ändrad genom avtalet som undertecknades i Mauritius den 4 november 1995 (2),
   med beaktande av den interna överenskommelsen av företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om finansiering och förvaltning av gemenskapsstödet inom ramen för andra finansprotokollet till fjärde AVS–EG-konventionen (3) (nedan kallad den interna överenskommelsen) genom vilken bland annat åttonde Europeiska utvecklingsfonden (åttonde EUF) inrättas, särskilt artikel 33.3,
   med beaktande av budgetförordningen 98/430/EG av den 16 juni 1998, tillämplig på samarbete för utvecklingsfinansiering enligt fjärde AVS–EG-konventionen (4), särskilt artiklarna 66–74,
   efter att ha granskat räkenskaperna och balansräkningen för åttonde EUF:s operationer till och med den 31 december 2013 och revisionsrättens årsrapport om den verksamhet som finansieras genom åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för räkenskapsåret 2013, tillsammans med kommissionens svar i den årsrapporten (5), och
   av följande skäl:

               (1)

               Enligt artikel 33.3 i den interna överenskommelsen ska kommissionen av Europaparlamentet på rådets rekommendation beviljas ansvarsfrihet för den ekonomiska förvaltningen av åttonde EUF.

               (2)

               Kommissionens genomförande av åttonde EUF:s operationer under räkenskapsåret 2013 har på det hela taget varit tillfredsställande.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS att Europaparlamentet beviljar kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av operationerna inom åttonde EUF för räkenskapsåret 2013.

      Utfärdad i Bryssel den 17 februari 2015.

            På rådets vägnar

         J. REIRS

            Ordförande

      (1)  EGT L 229, 17.8.1991, s. 3.

      (2)  EGT L 156, 29.5.1998, s. 3.

      (3)  EGT L 156, 29.5.1998, s. 108.

      (4)  EGT L 191, 7.7.1998, s. 53.

      (5)  EUT C 398, 12.11.2014, s. 289.


title: Rekommendation till rådets yttrande enligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Danmarks uppdaterade konvergensprogram, perioden 2005-2010

text:
Viktigt rättsligt meddelande

|

52006SC0022

Rekommendation till Rådets yttrande enligt artikel 9.3 i Rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Danmarks uppdaterade konvergensprogram, perioden 2005-2010  /* SEK/2006/0022 slutlig */

	[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |Bryssel den 11.1.2006SEK(2006) 22 slutligRekommendation tillRÅDETS YTTRANDEenligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Danmarks uppdaterade konvergensprogram, perioden 2005-2010(framlagt av kommissionen)MOTIVERINGBakgrundStabilitets- och tillväxtpakten, som trädde i kraft den 1 juli 1998, syftar till att genom sunda offentliga finanser förbättra förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som kan leda till ökad sysselsättning. Pakten ändrades för första gången 2005. Reformen bekräftade att pakten har varit till nytta för att befästa budgetdisciplinen, men syftade till att stärka dess effektivitet och ekonomiska underbyggnad och samtidigt slå vakt om de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt.Enligt rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1], som utgör en del av pakten, skall medlemsstaterna lägga fram stabilitets- eller konvergensprogram och årliga uppdateringar av dessa för rådet och kommissionen (medlemsstater som redan har övergått till den gemensamma valutan utarbetar (uppdaterade) stabilitetsprogram och medlemsstater som ännu inte har gjort det lägger fram (uppdaterade) konvergensprogram). Danmarks första konvergensprogram lades fram i oktober 1998. I enlighet med förordningen yttrade sig rådet om programmet den 1 december 1998 på grundval av en rekommendation från kommissionen och efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén. Enligt samma förfarande bedöms uppdaterade stabilitets- och konvergensprogram av kommissionen och granskas av den ovannämnda kommittén. De kan även granskas av rådet.I programmen skall medlemsstaterna ange sina budgetmål på medellång sikt och beskriva vilka politiska åtgärder de ämnar vidta för att uppnå dessa mål, samt de underliggande ekonomiska antagandena. Till följd av reformen av stabilitets- och tillväxtpakten skall de medelfristiga målen differentieras mellan enskilda medlemsstater mot bakgrund av de olika ekonomiska och finanspolitiska förhållandena i unionen, bland annat med avseende på de finanspolitiska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. Andra inslag i reformen är att ett mer symmetriskt synsätt bör eftersträvas för finanspolitiken över konjunkturcykeln, genom ökad budgetdisciplin under ekonomiskt goda tider, samtidigt som hänsyn får tas till ”omfattande strukturreformer” med mätbara effekter på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, vid en tillfällig avvikelse från de medelfristiga målen eller anpassningsbanan för att uppnå dessa.Kommissionen har granskat det uppdaterade konvergensprogram som Danmark nyligen lämnade in med beaktande av kommissionens höstprognos 2005 samt uppförandekoden[2], den allmänt vedertagna metoden för uppskattning av potentiell total produktion och konjunkturrensade saldon och de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008, och på grundval av nedanstående analys överlämnat en rekommendation till rådets yttrande om programmet.Bedömning1.  Uppdateringen av det danska konvergensprogrammet, som omfattar perioden fram till 2010, lämnades till kommissionen den 30 november 2005. Programmet grundas på den budgetproposition för 2006 som riksdagen antog den 14 december. Programmet motsvarar i grova drag den modellstruktur för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden. Programmet har dock luckor i de obligatoriska och frivilliga uppgifter som föreskrivs i koden (specifikt saknas beräknad BNP-tillväxt på global nivå och EU-nivå för vissa år). I det danska programmet anges i strid med kravet i uppförandekoden heller inte uttryckligen något mål på medellång sikt.2.  Under det senaste årtiondet har den genomsnittliga BNP-tillväxten legat runt 2 %, medan inflationen i stort sett har följt inflationen i euroområdet. Sysselsättningstillväxten har ökat under senare år och arbetslösheten är nära sin lägsta nivå på tio år. För 2005 och 2006 beräknas den reala BNP-tillväxten bli 2,4 %, eftersom inhemsk efterfrågan väntas fortsätta öka kraftigt, särskilt privat konsumtion. För åren 2007–2008 har man gjort det tekniska antagandet att BNP-tillväxten kommer att bli betydligt lägre och därefter antas den årliga tillväxten hamna runt 2 % under återstoden av programperioden. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för uppdateringen överensstämmer i stort sett med kommissionens beräkningar i höstprognosen 2005 för perioden fram till 2006 och återspeglar på det hela taget försiktiga antaganden. Särskilt för åren 2007 och 2008 har en försiktig tillväxtprognos gjorts, med antaganden om tillväxt som ligger lägre än kommissionens beräkningar av den potentiella tillväxten. I uppdateringen förväntas inflationstrycket förbli relativt lågt, vilket förefaller realistiskt.3.  Sedan starten på ERM II-mekanismen den 1 januari 1999 har kronans växelkurs inte varit utsatt för något destabiliseringstryck. Fluktuationer i växelkursen i förhållande till den centrala kurspariteten har betydligt understigit den officiella marginalen och den kortfristiga räntedifferensen gentemot euroområdet har fortsatt vara mycket låg. Detta visar att det finns förtroende för systemet med fasta växelkurser. Ramen för den makroekonomiska politiken möjliggör en fortsatt låg avkastning på långfristiga statsobligationer. Avkastningsdifferensen mellan långfristiga statsobligationer i Danmark och i euroområdet har minskat till nära noll räntepunkter och den har tidvis varit lätt negativ.4.  Den 17 februari 2005 godkände rådet i sitt yttrande den budgetstrategi som hade lagts fram i 2004 års uppdatering av Danmarks konvergensprogram. Genomförandet av budgeten under 2005 utgick från målet i 2004 års uppdatering, som var ett överskott i den offentliga sektorns finanser på 2,2 % av BNP, medan överskottet enligt den nuvarande uppdateringen förväntas bli 3,6 % med utgångspunkt från en oförändrad prognos för BNP-tillväxten. På det hela taget har intäkterna blivit högre än förväntat, bl.a. genom intäkter från avkastningsskatten från pensionsfonderna samt från utvinning av olja och naturgas, men även utgifterna har utvecklats med återhållsamhet.5.  Budgetstrategin på medellång sikt syftar till att bibehålla höga primära överskott under hela programperioden så att en snabb minskning av skuldkvoten kan uppnås. Strategin bygger på återhållsamhet med utgifterna med målet att hålla nere den reala offentliga konsumtionstillväxten på 0,5 %, samt att bibehålla frysningen av skattenivån och kravet på budgetbalans för de lokala myndigheterna. I denna uppdatering planeras att det offentliga överskottet kommer att minska från en högsta nivå på 3,6 % av BNP 2005 (orsakat av undantagsvisa faktorer, som intäkter från avkastningsskatten från pensionsfonderna och åtgärder med anknytning till olja och naturgas) till just över 3 % både 2006 och 2007 och därefter svagt avtagande för att nå 2,9 % av BNP i slutet av programperioden. Utvecklingen över tiden för det primära överskottet är liknande, med en minskning med 2 procentenheter av BNP över programperioden (1 procentenhet av det ovanligt stora överskottet 2005 har lämnats utanför jämförelsen). Såväl utgifts- som intäktskvoterna visar en gradvis sjunkande trend över prognosperioden. Detta återspeglar en minskning av skatteintäkterna (delvis på grund av frysningen av skattenivån), återhållsamhet med utgifterna som bygger på begränsningar av den reala offentliga konsumtionstillväxten till 0,5 % om året och en minskning av räntebördan. Det uppdaterade programmet innehåller större förändringar av saldot i den offentliga sektorns finanser än det tidigare, mot en i stort sett oförändrad makroekonomisk bakgrund. Danmark utnyttjar övergångsperioden för tillämpningen av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificeringen av finansierade pensionssystem inom den s.k. andra pelaren. Den beräknade effekten av omsättningen av detta beslut i praktiken är att saldot kommer att minska med runt 1 % om året.6.  Kommissionens beräkningar på grundval av programmet enligt den allmänt vedertagna metoden visar att det strukturella överskottet (dvs. det konjunkturrensade överskottet utan beaktande av enstaka och tillfälliga åtgärder) minskar från toppnoteringen 3½ % av BNP 2005 till runt 2¾ % av BNP 2006 och därefter åter ökar till 3¼ % av BNP. Den strukturella försämringen mellan 2005 och 2006, när produktionsgapet förbättras från att ha varit negativt 2005 till att bli positivt med minsta möjliga marginal 2006, återspeglar i hög grad de extremt höga intäkterna 2005 följda av en förväntad återgång till normala intäkter 2006.7.  Det mål som anges i programmet är ett strukturellt saldo (med beaktande av att övergångsperioden uttnyttjas för tillämpningen av det ovannämnda Eurostatbeslutet) på mellan 1½ % och 2½ % av BNP över programperioden. I denna bedömning har dessa siffror tolkats som programmets medelfristiga budgetmål.8.  Eftersom programmets budgetmål på medellång sikt är mer långtgående än den fastställda minimigränsen (som har fastställts till ett underskott på runt ½ % av BNP), bör kravet på säkerhetsmarginal mot uppkomsten av ett alltför stort underskott vara tillgodosett om målet uppfylls. Detta mål ligger också inom den bandbredd som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för euroområdet och medlemsstater som ingår i ERM II, och det är betydligt mer ambitiöst än vad som krävs med avseende på skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella BNP-tillväxten på lång sikt. I programmet förklaras att budgetmålet har fastställts till en mer ambitiös nivå än vad som krävs enligt pakten i syfte att skapa en sund bas för de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt genom en snabb minskning av den offentliga skulden.9.  På det hela taget förefaller beräkningarna av de offentliga finanserna i det uppdaterade programmet möjligen något pessimistiska, framför allt eftersom BNP-tillväxten kan bli större än väntat, främst genom de tekniska antagandena om låg BNP-tillväxt 2007 och 2008. BNP-tillväxten och budgetutfallet kan under dessa år således bli bättre än enligt programmets beräkningar. En negativ risk ligger i möjligheterna att uppnå målet att begränsa tillväxten av real offentlig konsumtion, mot bakgrund av det blandade resultatet hittills i detta hänseende.10.  Med beaktande av hur riskerna balanserar varandra i förhållande till målen för de offentliga finanserna, verkar dock den strategi som läggs fram i programmet räcka till för att det övergripande budgetmålet på medellång sikt ska kunna uppfyllas med god marginal över programperioden. Det finns också en tillräcklig säkerhetsmarginal för att hålla underskottet inom referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Vad beträffar kravet på att länder som redan har uppnått sina medelfristiga budgetmål skall undvika att driva en konjunkturförstärkande finanspolitik under ekonomiskt goda tider, beräknas det konjunkturrensade saldot försämras med 0,3 procentenheter av BNP mellan 2005 och 2010, efter en försämring på 0,8 procentenheter mellan 2005 och 2006 när produktionsgapet går från negativt till svagt positivt. Med beaktande av de exceptionella inkomster som registrerades under 2005, de budgetåtgärder som planeras för 2006 och de osäkerheter som är inbyggda i beräkningarna av produktionsgapen, kan Danmarks finanspolitik inte betraktas som konjunkturförstärkande.11.  Omklassificeringen av andra pelarens pensionssystem från och med våren 2007 (när övergångsperioden för genomförandet av beslutet från mars 2004 löper ut), skulle inte på något avgörande sätt ändra denna bedömning. På det hela taget är de offentliga finanserna sunda och budgetstrategin utgör ett gott exempel på en finanspolitik som drivs i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten.12.  Bruttoskuldkvoten på 36 % av BNP 2005 ligger redan långt under fördragets referensnivå på 60 % av BNP. Enligt det uppdaterade programmet kommer skuldkvoten att minska ytterligare under programperioden, till 21½ % av BNP 2010. Detta innebär en snabbare skuldminskning än vad som planerades i den förra uppdateringen, främst tack vare större primära överskott.13.  När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller Danmark löpa begränsad risk i fråga om de beräknade kostnader som kommer att belasta den offentliga sektorn till följd av den åldrande befolkningen. Bruttoskuldnivån ligger för närvarande med god marginal under referensvärdet på 60 % och förväntas förbli under referensvärdet under hela beräkningsperioden. Strategin att placera hållbarhet som en central faktor i planeringen av finanspolitiken, bl.a. genom att övervaka finansieringen av pensionsutgifterna och främja ackumulering av tillgångar inom pensionssystemet, bidrar positivt till de offentliga finansernas utveckling på lång sikt. De offentliga finansernas för närvarande mycket starka ställning bidrar till att minska de framtida effekterna på finanserna av den åldrande befolkningen och de medelfristiga budgetmålen är förenliga med låga risker för de offentliga finansernas hållbarhet.14.  De finanspolitiska åtgärder som planeras är i stort sett förenliga med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008. Danmark respekterar särskilt sitt budgetmål på medellång sikt. Inga nya specifika åtgärder har emellertid beskrivits för hur den antagna ökningen av sysselsättningen med nästan 2 % av arbetsstyrkan ska kunna uppnås fram till 2010.15.  I Danmarks nationella reformprogram, som lades fram den 26 oktober 2005 enligt den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, lyfts följande problemområden fram som kommer att ha stor betydelse för de offentliga finanserna: i) behovet av att förbättra tillgången på arbetskraft för att säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt och ii) behovet av att förbättra den offentliga sektorns effektivitet. Effekterna på de offentliga finanserna av de åtgärder som anges i det nationella reformprogrammet återspeglas i konvergensprogrammets budgetberäkningar. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet ligger i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet.Rekommendation tillRÅDETS YTTRANDEenligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Danmarks uppdaterade konvergensprogram, perioden 2005-2010EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDEmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[3], särskilt artikel 9.3 i denna,med beaktande av kommissionens rekommendation, ochefter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén.HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE16.  Den [24 januari 2006] granskade rådet Danmarks uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005-2010. Programmet motsvarar i grova drag den modellstruktur för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden. Programmet har dock luckor i de obligatoriska och frivilliga uppgifter som föreskrivs i koden (specifikt saknas beräknad BNP-tillväxt på global nivå och EU-nivå för vissa år). I det danska programmet anges inte uttryckligen något mål på medellång sikt för saldot i de offentliga finanserna enligt kravet i uppförandekoden.17.  Under det senaste årtiondet har den genomsnittliga BNP-tillväxten legat runt 2 %, medan inflationen i stort sett har följt inflationen i euroområdet. Sysselsättningstillväxten har ökat under senare år och arbetslösheten är nära sin lägsta nivå på tio år. Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas den reala BNP-tillväxten bli 2,4 % 2006 och 1,6 % i genomsnitt under resten av programperioden. Efter en bedömning på grundval av den information som för närvarande finns tillgänglig, förefaller detta scenario relativt försiktigt, särskilt beträffande åren 2007 och 2008. Inflationsberäkningarna i programmet verkar vara realistiska.18.  Den 17 februari 2005 godkände rådet i sitt yttrande den budgetstrategi som hade lagts fram i 2004 års uppdatering av Danmarks konvergensprogram. Genomförandet av budgeten under 2005 utgick från målet i 2004 års uppdatering, som var ett överskott i den offentliga sektorns finanser på 2,2 % av BNP, medan överskottet enligt den nuvarande uppdateringen förväntas bli 3,6 % med utgångspunkt från en oförändrad prognos för BNP-tillväxten. På det hela taget har intäkterna blivit högre än förväntat, vilket inbegriper intäkter från avkastningsskatten från pensionsfonderna samt från utvinning av olja och naturgas, men även utgifterna har utvecklats med återhållsamhet.19.  Budgetstrategin syftar till att bibehålla konjunkturrensade överskott mellan 1½ % och 2½ % årligen över programperioden, vilket kommer att innebära att skuldkvoten minskar betydligt och därigenom ger en sund utgångspunkt för de förhållanden som kommer att råda till följd av den åldrande befolkningen. Strategin bygger på återhållsamhet med utgifterna med målet att hålla nere den reala offentliga konsumtionstillväxten på 0,5 %, samt bibehålla frysningen av skattenivån och kravet på budgetbalans för de lokala myndigheterna. Enligt uppdateringen kommer det offentliga överskottet att minska från 3,6 % av BNP 2005 till 3,1 % 2006 och 3,2 % 2007, därefter minska något för att nå 2,9 % av BNP i slutet av programperioden. De beräknade offentliga överskotten i denna rapport är betydligt högre än vid den förra uppdateringen, medan den beräknade BNP-tillväxten har förblivit i stort sett oförändrad.20.  Det mål som anges i programmet är ett konjunkturrensat saldo (med beaktande av att övergångsperioden uttnyttjas för tillämpningen av det ovannämnda Eurostatbeslutet) på mellan 1½ % och 2½ % av BNP över programperioden. I denna bedömning har dessa siffror tolkats som det medelfristiga budgetmålet. I strukturella termer (dvs. konjunkturrensade termer utan beaktande av enstaka och tillfälliga åtgärder) minskar överskottet från toppnoteringen 3,6 % av BNP 2005 till runt 2¾ % av BNP 2006 och ökar därefter åter till 3¼ % av BNP. Den beräknade nedgången av överskottet 2006 med 0,8 procentenheter av BNP återspeglar dock en normalisering av de förväntade skatteintäkterna från pensionsfonderna, som var ovanligt höga under 2005.21.  Eftersom det budgetmål på medellång sikt som anges i programmet är mer långtgående än den fastställda minimigränsen (som har fastställts till ett underskott på runt ½ % av BNP), bör kravet på säkerhetsmarginal mot uppkomsten av ett alltför stort underskott vara tillgodosett om målet uppfylls. Detta mål ligger också inom den bandbredd som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för euroområdet och medlemsstater som ingår i ERM II, och det är betydligt mer ambitiöst än vad som krävs med avseende på skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella BNP-tillväxten på lång sikt. I programmet förklaras att budgetmålet har fastställts till en mer ambitiös nivå än vad som krävs enligt pakten i syfte att skapa en sund bas för de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt genom en snabb minskning av den offentliga skulden.22.  På det hela taget förefaller beräkningarna av de offentliga finanserna i det uppdaterade programmet möjligen något pessimistiska, framför allt genom att BNP-tillväxten kan bli större än väntat, främst genom de tekniska antagandena om låg BNP-tillväxt 2007 och 2008. BNP-tillväxten och budgetutfallet kan under dessa år således bli bättre än enligt programmets beräkningar. En negativ risk ligger i möjligheterna att uppnå målet att begränsa tillväxten av real offentlig konsumtion, mot bakgrund av det blandade resultatet hittills i detta avseende.23.  Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller inriktningen på finanspolitiken i programmet tillräckligt väl utformad för att programmets medelfristiga budgetmål skall kunna uppfyllas under hela programperioden. Det finns också en tillräcklig säkerhetsmarginal för att hålla underskottet inom referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Även om man tar hänsyn till det exceptionellt stora överskottet för 2005 ligger den finanspolitiska plan som anges i programmet också i linje med stabilitets- och tillväxtpakten så till vida att den inte är konjunkturförstärkande under ekonomiskt goda tider. Omklassificeringen av andra pelarens pensionssystem från och med våren 2007 (när övergångsperioden för genomförandet av beslutet från mars 2004 löper ut), kommer att minska överskotten i Danmark med runt 1 % av BNP varje år, men inte på något avgörande sätt ändra denna bedömning. På det hela taget är de offentliga finanserna sunda och budgetstrategin utgör ett gott exempel på en finanspolitik som drivs i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten.24.  Skuldkvoten beräknas 2005 uppgå till 36 % av BNP, betydligt lägre än 60 % som är fördragets referensvärde. I programmet beräknas skuldkvoten minska med runt 14 procentenheter under loppet av programperioden.25.  När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller Danmark löpa begränsad risk i fråga om de beräknade kostnader som kommer att belasta den offentliga sektorn till följd av den åldrande befolkningen. Bruttoskuldnivån ligger för närvarande med god marginal under referensvärdet på 60 % och förväntas förbli under referensvärdet under hela beräkningsperioden. Strategin att placera hållbarhet som en central faktor i planeringen av finanspolitiken, bl.a. genom att övervaka finansieringen av pensionsutgifterna och främja ackumulering av tillgångar inom pensionssystemet, bidrar positivt till de offentliga finansernas utveckling på lång sikt. De offentliga finansernas för närvarande mycket starka ställning bidrar till att minska de framtida effekterna på finanserna av den åldrande befolkningen och de medelfristiga budgetmålen är förenliga med låga risker för de offentliga finansernas hållbarhet[4].26.  De finanspolitiska åtgärder som planeras är i stort sett förenliga med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2010. Danmark respekterar särskilt sitt budgetmål på medellång sikt. Inga nya specifika åtgärder har emellertid beskrivits för hur den antagna ökningen av sysselsättningen med nästan 2 % av arbetsstyrkan ska kunna uppnås fram till 2010.27.  I Danmarks nationella reformprogram, som lades fram den 26 oktober 2005 inom ramen för den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, läggs tonvikten vid behovet av att förbättra tillgången på arbetskraft för att säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt samt vid behovet av att förbättra den offentliga sektorns effektivitet. Effekterna på de offentliga finanserna av de åtgärder som anges i det nationella reformprogrammet återspeglas i konvergensprogrammets budgetberäkningar. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet ligger i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet.Jämförelse mellan beräkningar av makroekonomiska och budgetmässiga nyckeltal12004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2010 |Real BNP (förändring i procent) KP nov. | KP nov. 2005 | 2.0 | 2.4 | 2.4 | 1.1 | 1.6 | 2.1 |KOM nov 2005 | 2.1 | 2.7 | 2.3 | 2.1 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |KP nov. 2004 | 2.2 | 2.5 | 1.3 | 1.9 | 1.8 | 1.8 |HIKP-inflation KP nov. (%) | KP nov. 2005 | 0.9 | 1.6 | 2.0 | 1.3 | 1.9 | 1.8 |KOM nov 2005 | 0.9 | 1.7 | 2.0 | 1.9 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |KP nov. 2004 | 1.2 | 1.7 | 1.6 | 1.7 | Uppgift saknas | 1.6 |BNP-gap (i % av potentiell BNP) | KP nov. 20052 | -0.8 | -0.3 | 0.1 | -0.7 | -0.9 | -0.6 |KOM nov. 20056 | -1.3 | -0.6 | -0.4 | -0.4 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |KP nov. 20042 | -0.6 | -0.1 | -0.5 | -0.4 | Uppgift saknas | -0.4 |Saldo i de offentliga finanserna (% av BNP) | KP nov. 2005 | 2.3 | 3.6 | 3.1 | 3.2 | 2.7 | 2.9 |KOM nov. 2005 | 2.9 | 3.7 | 3.0 | 2.7 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |KP nov. 2004 | 1.4 | 2.2 | 1.8 | 1.9 | 2.2 | 2.2 |Primärt saldo (% av BNP) | KP nov. 2005 | 4.7 | 5.6 | 4.7 | 4.1 | 3.5 | 3.7 |KOM nov. 2005 | 5.3 | 5.8 | 4.9 | 4.4 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |KP nov. 2004 | 4.5 | 4.8 | 4.5 | 4.6 | Uppgift saknas | 4.4 |Konjunkturrensat saldo (% av BNP) | KP nov. 20052 | 2.8 | 3.8 | 3.0 | 3.6 | 3.3 | 3.3 |KOM nov. 2005 | 3.8 | 4.1 | 3.3 | 3.0 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |KP nov. 20042 | 1.7 | 2.0 | 2.0 | 2.0 | Uppgift saknas | 2.3 |Strukturellt saldo3 (% av BNP) | KP nov. 20054 | 2.6 | 3.6 | 2.7 | 3.3 | 3.3 | 3.3 |KOM nov. 20055 | 3.6 | 3.9 | 3.0 | 2.7 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |KP nov. 2004 | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas |Offentliga sektorns bruttoskuld (% av BNP) | KP nov. 2005 | 42.3 | 35.6 | 31.7 | 28.9 | 26.5 | 21.5 |KOM nov. 2005 | 43.2 | 36.0 | 33.0 | 31.5 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |KP nov. 2004 | 42.3 | 39.4 | 37.4 | 35.3 | 33.1 | 28.8 |Anmärkningar: 1Budgetberäkningarna är gjorda utan beaktande av effekten av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificeringen av fonderade pensionssystem, som skall tillämpas från och med vårrapporten 2007. Om dessa effekter räknas in kommer saldot i den offentliga sektorns finanser att bli 1,3 % av BNP 2004, 2,7 % 2005, 2,1 % 2006, 2,2 % 2007, 1,7 % 2008 och 1,9 % 2009, medan den offentliga sektorns bruttoskuld skulle bli 43,5 % av BNP 2004, 36,8 % 2005, 32,9 % 2006, 30,1 % 2007, 27,7 % 2008 och 22,7 % 2010. 2Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet. 3Konjunkturrensat saldo (liksom i raderna ovanför) utan beaktande av enstaka och tillfälliga åtgärder. 4Enstaka och andra tillfälliga åtgärder hämtade från programmet (0,2 % av BNP 2004 och 2005 och 0,3 % 2006 och 2007, samtliga underskottsminskande). 5Enstaka och andra tillfälliga åtgärder hämtade från kommissionens höstprognos 2005 (0,2 % av BNP 2004 och 2005 och 0,3 % 2006 och 2007, samtliga underskottsminskande). 6Grundat på en beräknad potentiell tillväxt på 1,9 %, 2,1 % respektive 2,1 % under perioden 2004–2007. Källa: Konvergensprogram (KP), kommissionens höstprognos från 2005 (KOM), Beräkningar från kommissionens avdelningar |[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). Alla dokument som det hänvisas till i denna text finns tillgängliga på följande webbplats:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande om dokumentet ”Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll”, som godkändes av Ekofinrådet den 11 oktober 2005.[3] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsenhttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[4] Mer detaljerad information om hållbarhet på lång sikt ges i kommissionens tekniska bedömning av programmet, som kommer att offentliggöras på http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm