title: Kommissionens rekommendation (EU) 2016/2125 av den 30 november 2016 om riktlinjer för näringslivets åtgärder för självreglering enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG (Text av betydelse för EES )

text:
               3.12.2016

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 329/109

         KOMMISSIONENS REKOMMENDATION (EU) 2016/2125
   av den 30 november 2016
   om riktlinjer för näringslivets åtgärder för självreglering enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och
   av följande skäl:

               (1)

               I artikel 15.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG (1) föreskrivs att när en produkt uppfyller kriterierna i punkt 2 ska den omfattas av en genomförandeåtgärd eller en självreglering.

               (2)

               I artikel 15.2 i direktiv 2009/125/EG fastställs kriterierna för att produkter ska omfattas av en genomförandeåtgärd eller en självreglering, bland annat att produkten står för en betydande försäljningsvolym i unionen (normalt mer än 200 000 enheter under ett år), att den har betydande miljöpåverkan och att den har en betydande potential att förbättra denna miljöpåverkan utan orimliga kostnader, med hänsyn tagen till avsaknad av annan relevant unionslagstiftning, marknadsmisslyckanden och den stora skillnaden i miljöprestanda mellan produkter på marknaden med likvärdig funktion.

               (3)

               I artikel 17 i direktiv 2009/125/EG föreskrivs att frivilliga avtal eller andra åtgärder för självreglering kan läggas fram som alternativ till genomförandeåtgärder för en produktgrupp och minst ska bedömas utifrån bilaga VIII till direktivet.

               (4)

               Produkter bör omfattas av alternativa insatser, såsom näringslivets frivilliga avtal för självreglering enligt artikel 17 i direktiv 2009/125/EG, snarare än obligatoriska genomförandeåtgärder, om det är troligt att dessa insatser kommer att bidra till att de politiska målen nås snabbare eller till lägre kostnad än med de sistnämnda.

               (5)

               Kommissionen har utarbetat riktlinjer för näringslivets åtgärder för självreglering, för att göra det lättare att inrätta och genomföra sådana åtgärder och sörja för att åtgärderna för självreglering är konsekventa.

               (6)

               Riktlinjerna beaktar i synnerhet den förteckning över vägledande kriterier i bilaga VIII till direktiv 2009/125/EG, vilken kommissionen kan använda för att bedöma möjligheten att godkänna ett självregleringsinitiativ som alternativ till en genomförandeåtgärd och som innefattar möjligheter till deltagande, mervärde, representativitet, kvantitativt uttryckta och etappvis fördelade mål, det civila samhällets medverkan, övervakning och rapportering, kostnadseffektiv förvaltning av självregleringsalternativ, hållbarhet och förenlighet med andra incitament.

               (7)

               I bilaga VIII till direktiv 2009/125/EG anges att förteckningen över kriterier inte är uttömmande och i artikel 17 i direktivet föreskrivs att en åtgärd för självreglering minst ska bedömas utifrån bilaga VIII. Riktlinjerna bör i synnerhet fokusera på hur tillämpningen av självregleringsåtgärden ska förvaltas, vem som kan delta samt på information och övervakning, rapportering och efterlevnad.

               (8)

               Riktlinjerna har diskuterats med medlemsstaterna och berörda parter vid det samrådsforum som inrättats genom artikel 18 i direktiv 2009/125/EG.

               (9)

               I enlighet med kravet i punkt 6 i bilaga VIII till direktiv 2009/125/EG bör åtgärder för självreglering ha ett väl utformat system för rapportering och övervakning. Kommissionen bör, med bistånd av samrådsforumet och den kommitté som avses i artikel 19.1 i direktiv 2009/125/EG, övervaka tillämpningen av självregleringsåtgärderna och bör överväga att införa obligatoriska genomförandeåtgärder om målen för åtgärden för självreglering inte har nåtts.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

               1.

               Näringslivet bör följa de riktlinjer som anges i bilagan. Om dessa riktlinjer följs så kommer det att bidra till att säkerställa att kommissionen betraktar en ekodesignåtgärd för självreglering som ett giltigt alternativ till en genomförandeåtgärd.

               2.

               Denna rekommendation ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

      Utfärdad i Bryssel den 30 november 2016.

            På kommissionens vägnar

         Miguel ARIAS CAÑETE

            Ledamot av kommissionen

      (1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter (EUT L 285, 31.10.2009, s. 10).

      BILAGA
      1.   MÅL
      Självreglering innebär att företags- eller näringslivssektorer på eget initiativ utarbetar uppförandekoder eller driftsbegränsningar som de ansvarar för att upprätthålla. Ren självreglering är ovanlig och på unionsnivå inbegriper det vanligen att kommissionen tar initiativ till eller underlättar utarbetandet av åtgärden för självreglering. Inom ramen för bättre lagstiftning (1) betraktar kommissionen andra välutformade åtgärder än lagstiftningsåtgärder som alternativa politiska lösningar.
      I direktiv 2009/125/EG (nedan kallat direktivet) anges att frivilliga avtal eller andra åtgärder för självreglering är ett alternativ till genomförandeförordningar inom dess ram, och att dessa bör prioriteras om det är troligt att de kommer att bidra till att de politiska målen nås snabbare eller till lägre kostnad än med obligatoriska krav (2). Direktivet innehåller vägledande kriterier för bedömning av åtgärder för självreglering (3), men utgående från erfarenheter av de tre frivilliga avtal som hittills har erkänts av kommissionen (4) har medlemmarna i det samrådsforum som inrättats genom artikel 18 i direktivet påpekat ett behov av riktlinjer för dessa kriterier, i synnerhet när det gäller övervakning och rapportering.
      Dessa riktlinjer syftar till att underlätta inrättandet och genomförandet av åtgärder för självreglering inom ramen för direktivet. De är utformade för att hjälpa näringslivet och underlätta ett konsekvent genomförande av åtgärder för självreglering. De beaktar principerna om bättre självreglering och samreglering (5).
      Om dessa riktlinjer följs så kommer det att bidra till att säkerställa att kommissionen betraktar en ekodesignåtgärd för självreglering som ett giltigt alternativ till en genomförandeåtgärd. För befintliga ekodesignåtgärder för självreglering bör kommissionen senast 2018 få ett förslag till uppdatering av åtgärden för att i möjligaste mån anpassas till riktlinjerna.
      2.   ERKÄNNANDE AV EKODESIGNÅTGÄRDER FÖR SJÄLVREGLERING
      Kommissionen kommer att prioritera åtgärder för självreglering av de produktgrupper som ingår i den ekodesignarbetsplan som föreskrivs i artikel 16 i direktivet. Näringslivet bör tillhandahålla kommissionen eventuella förslag till åtgärder för självreglering av sådana produktgrupper före den tekniska och ekonomiska analysen och miljöanalysen (”den förberedande studien”) för den berörda produktgruppen, eller medan denna utförs.
      Näringslivet kan ombes ändra förslaget för att beakta eventuella kommentarer från kommissionen och samrådsforumet.
      Om kommissionen beslutar att erkänna en åtgärd för självreglering kommer den att avstå från att anta en genomförandeförordning på ekodesignområdet. Om övervakningen av åtgärden för självreglering eller återkoppling från berörda parter tyder på brister i genomförandet av åtgärden för självreglering kommer kommissionen dock att ompröva situationen.
      Erkännandet av en åtgärd för självreglering hindrar inte kommissionen från att anta lagstiftning inom ramen för andra politiska instrument (t.ex. Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/30/EU (6), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 66/2010 (7)) för produktgruppen i fråga.
      3.   RIKTLINJER FÖR EKODESIGNÅTGÄRDER FÖR SJÄLVREGLERING
      Varje ekodesignåtgärd för självreglering som näringslivet kommer fram till bör omfatta bestämmelser som reglerar dess användning. För att se till att de åtgärder för självreglering som erkänns inom ramen för direktivet är enhetliga och för att underlätta inrättandet och genomförandet av dem bör åtgärder för självreglering följa de riktlinjer som anges nedan. En åtgärd för självreglering kan omfatta ytterligare bestämmelser utöver dem som anges i riktlinjerna, och kan vidareutveckla de bestämmelser som ingår i riktlinjerna.
      3.1   Möjligheter till deltagande

      Företag som är intresserade av att inrätta en åtgärd för självreglering bör offentliggöra sin avsikt att göra det innan de inleder processen att utarbeta åtgärden. De bör tillhandahålla en kontaktpunkt för att ge andra företag en möjlighet att delta.
      Åtgärden för självreglering bör omfatta en förteckning över de företag som undertecknar åtgärden. Företag som är aktiva på samma produktmarknad bör när som helst kunna ansluta sig till åtgärden för självreglering, under förutsättning att de bidrar till att täcka de löpande kostnaderna. Det medlemskapsformulär som ska fyllas i och undertecknas av ett företag som önskar underteckna bör bifogas åtgärden för självreglering. Undertecknarna bör utan omotiverade dröjsmål sända kommissionen de ifyllda och undertecknade medlemskapsformulären i original.
      En undertecknare som går ur åtgärden för självreglering bör ge minst en månads skriftligt varsel till ordföranden i styrkommittén (se avsnitt 3.5). Ordföranden bör underrätta styrkommittén om undertecknarens frånträde inom en vecka från det att meddelandet mottagits.
      3.2   Mervärde

      Förslag till åtgärder för självreglering eller till uppdaterade versioner av befintliga åtgärder för självreglering bör åtföljas av en not som förklarar hur förslaget skulle uppfylla ekodesignmålen snabbare eller till lägre kostnad än obligatoriska krav, styrkt med bevisning.
      Om någon av eller alla undertecknarna har ingått ett separat avtal eller någon typ av förbindelse av relevans för målen för åtgärden för självreglering bör alla relevanta handlingar om avtalet eller förbindelsen nämnas och offentliggöras.
      Åtgärden för självreglering bör omfatta en översyn av alla nödvändiga element, med angivelse av ett datum eller särskilda omständigheter då en översyn ska göras. Tidpunkten för översynen bör motiveras utifrån behovet av att åtgärden ska (fortsätta att) ge mervärde, med beaktande av de kravnivåer som ingår i åtgärden och den tekniska utvecklingstakten för den berörda produktgruppen.
      I översynen bör det fastställas om en ny version av åtgärden behövs. Observatörer från styrkommittén bör ha möjlighet att delta i översynen och uppdateringsprocessen. Resultaten av översynen och, i tillämpliga fall, förslaget till uppdatering av åtgärden för självreglering bör lämnas in till kommissionen.
      3.3   Representativitet

      I åtgärden för självreglering bör anges undertecknarnas marknadsandel, som bör vara minst 80 % av de enheter som släpps ut på marknaden och/eller tas i bruk (8) av den produkttyp som åtgärden gäller. Undertecknarna bör tillhandahålla bevisning som styrker att åtgärden för självreglering har en marknadstäckning på minst 80 %, sammanställd eller verifierad av en oberoende juridisk eller fysisk person. Denna bör skickas till kommissionen i följande situationer:

                  —

                  Vid anmälan av en åtgärd för självreglering eller en uppdaterad version av en befintlig åtgärd för självreglering, med de resultat som har utarbetats eller uppdaterats under de senaste sex månaderna.

                  —

                  Inom tre månader efter en ändring av undertecknare (t.ex. efter att en undertecknare har gått ur eller att en betydande del av undertecknaren har sålts till en part som inte undertecknat åtgärden), förutom om den senaste rapporten visar att marknadstäckningen kommer att förbli minst 80 % efter förändringen.

                  —

                  Två år efter att den senaste rapporten har lämnats in, för att uppdatera täckningen till följd av marknadsförändringar.
                  Åtgärden för självreglering bör ange de exakta indikatorer som används för att bedöma den påstådda marknadsandelen. Indikatorerna bör vara objektiva, mätbara och kunna kontrolleras av ett oberoende organ. Indikatorerna bör täcka alla energirelaterade produktkategorier som åtgärden gäller.

            3.4   Kvantitativt uttryckta och etappvis fördelade mål

      Åtgärden för självreglering bör innehålla en förteckning över alla produkttyper den omfattar, specifikationer för dessa produkter och en förteckning över produkttyper som hör till den produktgrupp som omfattas av åtgärden för självreglering men undantas från kraven. Motiveringar bör tillhandahållas för alla undantag.
      Åtgärden för självreglering bör ange krav på utformning och, i tillämpliga fall, information för produkterna den omfattar. Kraven bör vara kopplade till betydande miljöpåverkan under produktens hela livscykel och syfta till att förbättra produkternas miljöprestanda.
      Det bör vara möjligt att mäta hur väl kraven efterlevs med hjälp av klara och tillförlitliga indikatorer. Närmare detaljer om hur efterlevnaden ska mätas och kontrolleras bör anges. Åtgärden för självreglering bör omfatta dokumentation som de föreslagna kraven baseras på. Eventuella betydande skillnader mellan de föreslagna kraven och dokumentationen bör påpekas.
      Kraven bör läggas fram med ett startdatum för deras tillämpning och om åtgärden för självreglering gäller för en lång tidsperiod bör den omfatta successiva kravnivåer. Kraven bör för varje undertecknare gälla minst 90 % av alla enheter (som omfattas av åtgärden) som släpps ut på marknaden och/eller tas i bruk.
      3.5   Det civila samhällets medverkan

      Samrådsforumet, som inbegriper företrädare för medlemsstaterna, näringslivet, fackföreningar, näringsidkare, detaljhandlare, importörer, miljöskyddsgrupper och konsumentorganisationer, bör rådfrågas om alla förslag till åtgärder för självreglering.

         Styrkommitté

      En styrkommitté bör inrättas med ansvar för den löpande användningen av åtgärden för självreglering.
      Styrkommittén bör bestå av alla undertecknare till åtgärden för självreglering samt kommissionen. Var och en av dessa bör företrädas av en (1) medlem, och alla har lika rösträtt.
      Medlemmar i samrådsforumet och den oberoende inspektören bör ha observatörsstatus i styrkommittén, utan rösträtt.
      Styrkommittén bör hålla minst ett möte per år i Bryssel. Styrkommitténs möten bör vara öppna för intresserade parter, även för företag som inte är undertecknare men verkar inom samma sektor som åtgärden för självreglering gäller.
      Kommittén bör utse en ordförande bland sina medlemmar. Ordföranden bör ta med alla punkter som begärts av medlemmar och observatörer på den preliminära dagordningen för styrkommitténs möten. Inbjudan till styrkommitténs möte bör skickas till alla medlemmar och observatörer. Ett meddelande om styrkommitténs möte, med den preliminära dagordningen, bör offentliggöras på åtgärdens webbplats senast en månad före mötet.
      De handlingar som ska läggas fram och diskuteras vid styrkommitténs möte bör skickas till styrkommitténs alla medlemmar och observatörer, och bör offentliggöras på åtgärdens webbplats senast en vecka före mötet.
      Alla deltagare bör ha rätt att begära ordet vid styrkommitténs möten och begära att ordföranden protokollför deras åsikter.
      Utkastet till protokoll bör skickas till styrkommitténs alla medlemmar och observatörer och de bör ges minst två veckor att lämna kommentarer om det. Det slutliga protokollet bör offentliggöras på åtgärdens webbplats inom en månad efter mötet.

         Webbplats

      En webbplats bör upprättas för åtgärden för självreglering. Webbplatsen bör omfatta åtminstone följande:

                  —

                  Den senaste versionen och tidigare versioner av åtgärden för självreglering.

                  —

                  En uppdaterad förteckning över undertecknare och uppgifter om undertecknare som nyligen frånträtt eller uteslutits.

                  —

                  Sammanfattade versioner av rapporter om marknadstäckning (utan att utlämna enskilda undertecknares affärshemligheter och andra konfidentiella uppgifter).

                  —

                  Uppdaterade förteckningar över produkter som enligt undertecknarnas förklaringar uppfyller kraven (produkter som enligt den oberoende inspektörens förklaring inte uppfyller kraven bör inte tas med).

                  —

                  Den oberoende inspektörens efterlevnadsrapporter.

                  —

                  En uppdaterad förteckning över undertecknare som inte uppfyller kraven.

                  —

                  För varje styrkommittémöte: inbjudningar, preliminära dagordningar, möteshandlingar och mötesprotokoll.

                  —

                  Uppgifter om den oberoende inspektören, även kontaktuppgifter.
                  Det bör också vara möjligt för besökare på webbplatsen att skicka in frågor om åtgärden för självreglering till undertecknarna och till den oberoende inspektören. Dessa bör besvaras inom en månad.

         Klagomål

      Åtgärden för självreglering bör säkra att alla parter utan kostnad kan lämna in motiverade misstankar om möjliga överträdelser till den oberoende inspektören. Den oberoende inspektören bör bedöma dessa misstankar och i motiverade fall följa upp genom att begära information från den berörda undertecknaren, genom testning och/eller genom inspektion. Den oberoende inspektören bör vid varje styrkommittémöte tillhandahålla en översikt av alla misstankar som lämnats in sedan det senaste mötet och, om ingen utredning har gjorts, ange orsakerna till detta.

         Tillträde till data

      Åtgärden för självreglering bör omfatta ett krav på att undertecknarna på begäran ger kommissionen och styrkommitténs observatörer tillträde till tekniska data om miljöprestandan för de produkter och modeller som omfattas av åtgärden, bland annat alla egenskaper som har att göra med särskilda förhållanden, för att kommissionen och styrkommitténs observatörer ska kunna bedöma ambitionsnivån och effekterna av de föreslagna och befintliga åtgärderna för självreglering. Bestämmelserna om tillträde till sådan data behöver inte gälla kommersiellt känslig data.
      Åtgärden för självreglering bör omfatta ett krav på att undertecknarna på begäran ger medlemsstaternas marknadskontrollmyndigheter med ansvar för ekodesign tillgång till särskild dokumentation och information, i den utsträckning denna inte ingår i den dokumentation som medföljer produkterna, för att de ska kunna kontrollera efterlevnaden av åtgärdens krav, även genom testning.
      3.6   Övervakning och rapportering

         Oberoende inspektör

      En oberoende inspektör bör övervaka undertecknarnas efterlevnad av åtgärden för självreglering. I åtgärden för självreglering bör man ange de bestämmelser som gäller för den oberoende inspektören, som kan vara en fysisk eller juridisk person.
      Den oberoende inspektören bör ha de kunskaper som behövs för att kontrollera efterlevnaden av kraven och inte ha några intressekonflikter. Den oberoende inspektörens avtalsenliga skyldigheter bör inte begränsa dennas roll vid genomförandet av kontroll av efterlevnad.
      Den oberoende inspektören bör göra följande:

                  —

                  Utföra sina arbetsuppgifter med vederbörlig omsorg och på lämpligt sätt övervaka alla sina ansvarsuppgifter.

                  —

                  Vara opartisk i all verksamhet och basera sina åsikter och rapporter endast på fakta.

                  —

                  Respektera konfidentialitet där det krävs, för att skydda undertecknarnas kommersiella intressen eller känsliga uppgifter och på begäran underteckna ett sekretessavtal med undertecknarna av åtgärden för självreglering i detta syfte.

            Åtgärden för självreglering bör fastställa förfarandet för hur den oberoende inspektören väljs ut samt hur man försäkrar att inspektören inte har några intressekonflikter och har den kunskap som behövs för att kontrollera efterlevnad av kraven. Utnämningen av den utvalda oberoende inspektören ska godkännas av kommissionens avdelningar. Styrkommittén bör vara med och bestämma villkoren för den oberoende inspektörens avtal.

         Undertecknarnas rapportering om efterlevnad

      I åtgärden för självreglering bör bestämmelser fastställas om åtminstone följande aspekter av den dokumentation som varje undertecknare ska lämna in till den oberoende inspektören:

                  —

                  Den typ av marknadsdata och tekniska data som ska rapporteras.

                  —

                  Format för data som ska lämnas in.

                  —

                  På vilket sätt dokumentationen ska skickas.

                  —

                  Hur ofta och när dokumentationen ska lämnas in.

            Varje undertecknare bör rapportera all information och data (bland annat marknadsdata och uppgifter om produkters miljöprestanda) som den oberoende inspektören behöver för att på ett tillförlitligt sätt kunna kontrollera undertecknarens efterlevnad av alla de åtaganden som gjorts i åtgärden.
      Undertecknarna bör tillhandahålla marknadsdata för att den oberoende inspektören ska kunna fastställa om minst 90 % av deras produkter överensstämmer med åtagandena. Om undertecknarna förbinder sig till att 100 % av deras produkter överensstämmer med åtagandena behöver de inte lämna särskild marknadsdata till den oberoende inspektören.
      Rapportering bör göras för varje modell som omfattas av åtgärden för självreglering och släpps ut på marknaden och/eller tas i bruk. Om skillnaden mellan vissa modeller inte är relevant för åtgärden för självreglering (dvs. skillnaden ligger inte i någon aspekt som omfattas av kraven) kan liknande modeller kombineras i rapporterna, förutsatt att detta anges. Den information och data som undertecknarna rapporterar får variera endast i den utsträckning deras respektive åtaganden varierar.
      Alla undertecknare bör lämna in uppgifterna till den oberoende inspektören i samma format.
      I möjligaste mån bör elektroniska kommunikationsmedel utnyttjas för att lämna in uppgifter, med beaktande av sekretesskrav och den administrativa börda som detta innebär för alla parter.
      Rapporteringsperioden bör vara ett år. Varje undertecknare bör tillhandahålla dokumentationen inom två månader från det att rapporteringsperioden gått ut varje år. Om den oberoende inspektören begär att undertecknarna ska lämna ytterligare uppgifter som fattas efter att tidsfristen gått ut bör de göra detta inom en kort tidsfrist, som ska anges i åtgärden om självreglering.

         Kontroll av efterlevnad

      Åtgärden för självreglering bör ge den oberoende inspektören behörighet att kontrollera efterlevnad av kraven i åtgärden genom att göra följande:

                  —

                  Kontrollera den dokumentation som undertecknarna har tillhandahållit.

                  —

                  Testa produkter.

                  —

                  Inspektera undertecknarnas lokaler.

            Den oberoende inspektören bör bestämma en lämplig kombination av dessa metoder.

         Testning

      Testning innebär att man kontrollerar egenskaperna för de produkter som omfattas av åtgärden för självreglering genom fysiska test som utförs vid ett laboratorium. I regel bör detta göras vid ett oberoende laboratorium, helst ett ackrediterat sådant. Alternativt kan testerna utföras i en av undertecknarnas lokaler, förutsatt att fullständig objektivitet kan garanteras.
      Den oberoende observatören bör slumpmässigt välja ut ett tillräckligt antal produkter från olika undertecknare för testning, helst anskaffade från detaljhandlare i olika medlemsstater (fysiska butiker eller nätbutiker). Om undertecknarna tillhandahåller produkterna direkt bör de inte vara inblandade i urvalet av testexemplar.
      Den oberoende inspektören kan välja vissa modeller eller välja modeller från en viss undertecknare, om information från någon källa tyder på att dessa modeller eller den undertecknaren eventuellt inte uppfyller kraven.
      Undertecknarna bör på den oberoende inspektörens begäran tillhandahålla särskild dokumentation och information som krävs i testningssyfte, om denna inte ingår i den dokumentation som medföljer produkterna.
      De detaljerade testrapporterna för varje enskild testad produkt bör tillhandahållas kommissionen och den berörda undertecknaren.

         Inspektioner

      Den oberoende inspektören får utföra en inspektion av en viss undertecknare på grundval av specifik information som motiverar en sådan inspektion. Den specifika informationen bör delges den berörda undertecknaren.
      En inspektion bör endast användas som ett medel för att kontrollera efterlevnad av de åtaganden som gjorts inom åtgärden för självreglering om inga kostnadseffektivare sätt finns att tillgå. Under en inspektion bör den oberoende inspektören utföra endast de insatser som är strikt nödvändiga för att kontrollera undertecknarens efterlevnad av de åtaganden som gjorts inom åtgärden för självreglering.
      Den oberoende inspektören bör inte meddela undertecknaren om inspektionen på förhand, eller endast meddela med kort varsel. Undertecknaren bör tillhandahålla allt stöd som behövs.
      Den oberoende inspektören bör sända den berörda undertecknaren ett utkast till inspektionsrapport för kommentarer inom en månad efter inspektionen. Undertecknaren bör lämna in sina kommentarer inom två veckor efter att ha mottagit utkastet till rapport. Den oberoende inspektören bör vid behov ändra utkastet till rapport inom två veckor, för att beakta de kommentarer som undertecknaren har lämnat. Rapporten, med orsaken till inspektionen, bör tillhandahållas kommissionen och den berörda undertecknaren. En sammanfattning bör läggas fram vid styrkommitténs första möte efter det att rapporten har färdigställts. Sammanfattningen bör inte utlämna någon kommersiellt känslig information, förutom om detta är nödvändigt för att bevisa bristande överensstämmelse.

         Den oberoende inspektörens rapportering

      Den oberoende inspektören bör utarbeta utkastet till efterlevnadsrapport och skicka det till medlemmarna i styrkommittén senast tre månader efter rapporteringsperiodens slut. Medlemmarna i styrkommittén bör ges två veckor att lämna in sina kommentarer om rapporten. Den oberoende inspektören bör lämna in den slutliga versionen av efterlevnadsrapporten till styrkommittén senast fyra månader efter rapporteringsperiodens slut. Efterlevnadsrapporten bör omfatta följande:

                  —

                  Information om insamling av data och använda behandlingsmetoder samt eventuella svårigheter med att utarbeta rapporten*.

                  —

                  Resultaten av dokumentkontrollen*.

                  —

                  Uppgifter om hur produkter valdes ut för testning och, om man riktade in sig på vissa modeller eller undertecknare, orsakerna till detta*.

                  —

                  En förteckning över de produkter som testades och en sammanfattning av de individuella resultaten.

                  —

                  Sammanfattningar av alla inspektioner som har genomförts under rapporteringsperioden.

                  —

                  En förteckning över undertecknare som inte uppfyller kraven.

                  —

                  Information om orsakerna till bristande överensstämmelse*.

                  —

                  Rekommendationer för framtida rapporteringsperioder.

            I åtgärden för självreglering får det anges att de punkter som är markerade med en asterisk (*) bör presenteras i samlad form som en sammanfattning av alla undertecknares resultat och inte inbegripa enskilda undertecknares kommersiella eller konfidentiella uppgifter. I sådana fall bör individuella rapporter som innehåller den specifika informationen separat för varje undertecknare gällande dessa punkter tillhandahållas kommissionen och den berörda undertecknaren.

         Bristande överensstämmelse

      En graderad sanktionsskala bör tillämpas för bristande överensstämmelse.
      En undertecknare som underlåter att lämna in sin efterlevnadsrapport till den oberoende inspektören bör inspekteras av den oberoende inspektören under det år som följer på den berörda rapporteringsperioden. Upprepad underlåtenhet att rapportera dokumentation om efterlevnad bör leda till att undertecknaren omedelbart utesluts från åtgärden för självreglering.
      En undertecknare som enligt den oberoende inspektörens inspektions- eller efterlevnadsrapport inte har uppfyllt kraven i åtgärden för självreglering bör tvingas vidta korrigerande åtgärder. Bristande överensstämmelse som fortgår längre än sex månader efter rapporten från den oberoende inspektören bör leda till att undertecknaren omedelbart utesluts från åtgärden för självreglering.
      Ordföranden bör skriftligen meddela styrkommittén om alla undertecknare som uteslutits på grund av bristande överensstämmelse inom en vecka från att ha mottagit information från den oberoende inspektören att ett villkor för omedelbar uteslutning har uppfyllts.
      3.7   Kostnadseffektiv förvaltning av självregleringsinitiativ

      Undertecknarna bör stå för alla kostnader för den oberoende observatören och dennas verksamhet, webbplatsen och styrkommitténs verksamhet, förutom deltagandekostnaderna för kommissionens företrädare och andra observatörer än den oberoende inspektören.
      Åtgärden för självreglering bör uppmuntra undertecknarna till att dela expertis, erfarenhet, information och bästa praxis med undertecknare inom andra ekodesignåtgärder för självreglering.
      3.8   Hållbarhet

      De politiska målen bör anges för åtgärden för självreglering. Dessa bör vara förenliga med direktivets politiska mål.
      3.9   Förenlighet med andra incitament

      Den föreslagna åtgärden för självreglering bör vara förenlig med andra faktorer och incitament på nationell nivå.

         (1)  Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda, COM(2015) 215.

         (2)  Se. skälen 18–21 och artiklarna 15.3 b och 17 i direktivet.

         (3)  Bilaga VIII till direktivet.

         (4)  COM(2012) 684, COM(2013) 23 och COM(2015) 178.

         (5)  https://ec.europa.eu/digital-agenda/best-practice-principles-better-self-and-co-regulation

         (6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/30/EU av den 19 maj 2010 om märkning och standardiserad produktinformation som anger energirelaterade produkters användning av energi och andra resurser (EUT L 153, 18.6.2010, s. 1).

         (7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 66/2010 av den 25 november 2009 om ett EU-miljömärke (EUT L 27, 30.1.2010, s. 1).

         (8)  I den så kallade Blue Guide om tillämpningen av EU-produktregler förklaras vad som menas med tillhandahållande på marknaden och ibruktagande (http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/4942/).


Avis juridique important

|

31995H0377

95/377/EG: Kommissionens rekommendation av den 13 september 1995 om användande av statistisk näringsgrensindelning i Europeiska gemenskaperna vid fördelningen av nettoomsättningen på rörelsegrenar (Text av betydelse för EES)

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 225 , 22/09/1995 s. 0018 - 0020

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION av den 13 september 1995 om användande av statistisk näringsgrensindelning i Europeiska gemenskaperna vid fördelningen av nettoomsättningen på rörelsegrenar (Text av betydelse för EES) (95/377/EG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT FÖLJANDE REKOMMENDATIONmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 om årsbokslut i vissa former av bolag (1) särskilt artikel 43.1.8 i detta direktiv, ochmed beaktande av följande:För att den inre marknaden skall kunna fungera krävs standarder för ekonomisk information så att företag, finansiella institut och myndigheter får tillförlitliga och jämförbara statistiska uppgifter. Dessa uppgifter är särskilt nödvändiga för företagen för att de skall kunna mäta sina resultat, bedöma sin konkurrensförmåga och anpassa sig till konkurrensen.Behovet av att kunna göra internationella jämförelser av den ekonomiska informationen har fått medlemsstaterna och gemenskapens institutioner att anta gemensamma indelningar så att innehållet i framför allt rörelsegrenarna och produktkategorierna tolkas enhetligt i alla medlemsstaterna och överensstämmer med Förenta nationernas internationella klassificeringar. För den skull har det genom en förordning inrättats "en statistisk näringsgrensindelning i Europeiska gemenskaperna, NACE Rev. 1" (2), som används av kommissionen för all näringsgrensstatistik och av medlemsstaterna antingen direkt eller genom en nationell indelning som bygger på denna.Rådets fjärde direktiv 78/600/EEG föreskriver åtgärder för att samordna de nationella bestämmelserna rörande årsbokslut i vissa former av bolag och kräver att dessa bokslut skall ge en trogen bild av tillgångarna, den ekonomiska ställningen och resultaten. Utifrån detta skall bilagans minimiinnehåll fastställas: artikel 43.1.8 föreskriver nämligen att bilagan skall innehålla uppgifter om nettoomsättningen fördelad på rörelsegrenar.På grund av de dispenser som föreskrivs i direktiv 78/660/EEG åligger det inte alla företag i medlemsstaterna att lämna denna information, utan den lämnas frivilligt.För de bolag som frivilligt lämnar informationen är det önskvärt att skapa sådana villkor att den publicerade informationen svarar mot kriterier som gör den jämförbar såväl inom en stat som mellan Europeiska unionens medlemsstater.- Tillnärmningen av språket inom bokföring och statistik kan öka jämförbarheten och kvaliteten på den ekonomiska informationen.- En allmän användning av NACE Rev. 1 vid fördelningen av nettoomsättningen på rörelsegrenar enligt artikel 43.1.8 i direktiv 78/660/EEG skulle vara ett viktigt steg på vägen mot denna tillnärmning, för på så sätt skulle denna bestämmelse få ett minimiinnehåll. Användningen av NACE Rev. 1 skulle erbjuda många fördelar i samband med den ökade harmoniseringen mellan det ekonomiska språket och bokföringsspråket och framför allt genom att:1. lätta på den börda som bolagen upplever vid insamlandet av de statistiska uppgifterna genom att en gemensam referens används;2. ge större tillnärmning mellan den information som insamlas hos företagen och den statistiska information som kommer tillbaka till dem som använder sig av den ekonomiska informationen.- Det är därför önskvärt att uppnå detta/dessa mål utan att för den skull lägga nya förpliktelser på företagen.Skapandet av gemensamma standarder för statistik och bokföring som ger möjlighet att utarbeta harmoniserad information är, enligt subsidiaritetsprincipen, en fråga som bara kan behandlas effektivt på gemenskapsnivå medan tillämpningen sker i varje medlemsstat.Mot bakgrund av detta anser kommissionen att det är nödvändigt att rekommendera medlemsstaterna att främja en åtgärd som kan förbättra öppenheten och verksamheten på den inre marknaden. En majoritet av medlemmarna i den kontaktkommitté som föreskrivs i artikel 52 i rådets fjärde direktiv och som särskilt har till uppgift att underlätta en enhetlig tillämpning av nämnda direktiv genom regelbundna samråd om bl.a. de konkreta problem som uppstår vid tillämpningen av direktivet, har uttalat sig positivt om kommissionens förslag att via företagen på frivillig väg använda NACE Rev. 1 för att indela nettoomsättningen på rörelsegrenar.HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.- Uppmuntra alla företag som genomför en indelning av nettoomsättningen på rörelsegrenar att med stöd av artikel 43.1.8 i direktiv 78/660/EEG använda klassificeringarna i NACE Rev.1.- Uppmuntra de företag som använder den statistiska näringsgrensindelningen att använda NACE Rev. 1 på det sätt som föreskrivs i bilagan till denna rekommendation.Utfärdad i Bryssel den 13 september 1995.På kommissionens vägnarMario MONTILedamot av kommissionen(1) EGT nr L 222, 14.8.1978, s. 11.(2) Rådets förordning (EEG) nr 3037/90 av den 9 oktober 1990, EGT nr L 293, 24.10.1990, ändrad genom kommissionens förordning (EEG) nr 761/93 av den 24 mars 1993, EGT nr L 83, 3.4.1993.BILAGA Användning av NACE Rev.1 som referensnomenklatur vid fördelningen av nettoomsättningen på rörelsegrenar Jämförbarhet i informationen om nettoomsättningen fördelad på rörelsegrenar kan uppnås genom att följande åtgärd vidtas:- För att i sin bokföring indela försäljning av varor och tjänster använder företagen en klassificeringsplan som är anpassad efter deras interna behov.- Det är önskvärt att företagen upprättar sitt klassificeringssystem efter rörelsegrenar, så att det överensstämmer med den statiska näringsgrensindelningen i Europeiska gemenskaperna NACE Rev.1 eller med den nationella versionen av denna indelning (1).1. Grad av överensstämmelseDen interna klassificeringen anses överensstämma med den europeiska statistiska indelningen när denna interna klassificering är- antingen identisk med rubrikerna (huvudgrupper, grupper eller undergrupper) i NACE Rev.1 (2) (3),- eller utgör en underavdelning till dessa, så att rubrikerna i NACE Rev.1 kan uppnås genom att lägga samman poster i den interna klassificeringen.2. Önskvärd detaljeringsgradNACE Rev.1 omfattar ett flertal rubriker på olika nivåer som kallas huvudgrupper, grupper och undergrupper.Då den gemensamma delen för alla medlemsstater sträcker sig till den detaljnivå som gäller för undergrupperna i NACE Rev.1, är det önskvärt att informationen lämnas på grundval av denna nivå, eftersom den anses vara den mest relevanta. Indelningen är nämligen identisk t.o.m. den fjärde siffran i alla länder. Med denna lokaliseras för övrigt den huvudsakliga verksamheten och den säkerställer sammanhållningen i medlemsstaterna.3. Specialfall och undantag3.1. Vissa företag kommer att göra den bedömningen att nivån 4 siffror i NACE Rev.1 medför en alltför detaljerad indelning av nettoomsättningen och åstadkommer en skadlig situation. I så fall är det tillåtet att göra fördelningen av nettoomsättningen på rörelsegrenar på grundval av nivån 3 siffror (grupper) eller till och med 2 siffror (huvudgrupper) i NACE Rev.1.3.2. I vissa fall, då det föreligger en partiell överensstämmelse mellan intern klassificering och statistisk indelning, kan nettoomsättningen inte hänföras till en enda undergrupp, grupp eller huvudgrupp i NACE Rev.1 eller skulle kunna hänföras dit enbart mot en kostnad som inte står i proportion till nyttan av den information som lämnats: dessa delar kan omgrupperas under en post med rubriken "Icke fördelad nettoomsättning".4. AnmärkningFör att fördela nettoomsättningen efter rörelsegren är det önskvärt att företagen skiljer mellan sin rent kommersiella verksamhet (handel) (4) och sin produktionsverksamhet (försäljning av varor och tjänster som produceras i företaget).(1) Om den interna klassificeringsplanen över näringsgrenar stämmer överens med NACE Rev.1, finns det automatiskt en överensstämmelse mellan den interna klassificeringen av produkter med den statistiska indelningen av produkter efter näringsgren (CPA) inom Europeiska unionen. Den statistiska indelningen, inrättad genom rådets förordning (EEG) nr 3696/93, är nämligen knuten till NACE Rev.1, så att klassificeringen av produkter är strukturerad på samma sätt som näringsgrenarna inom EU. Denna överensstämmelse gör det lättare att identifiera näringsgrenskoderna i NACE Rev.1 utifrån produkterna och vice versa. Förordningarna om NACE Rev.1 och CPA åtföljs av förklaringar för att de skall bli lättare att använda och dessutom på ett enhetligt sätt av medlemsstaterna.(2) NACE Rev.1 omfattar flera nivåer, framför allt:- rubriker som betecknas med en tvåsiffrig numerisk kod, kallade huvudgrupper,- rubriker som betecknas med en tresiffrig numerisk kod, kallade grupper,- rubriker som betecknas med en fyrsiffrig numerisk kod, kallade undergrupper.(3) Överensstämmelsen blir bara partiell, när vissa element i den interna klassificeringen inte kan föras till en enda undergrupp (eller grupp eller huvudgrupp) i NACE Rev.1. Genom att addera poster i den interna klassificeringen blir det i så fall möjligt att uppnå en sammanslagning av flera poster i NACE Rev.1 (undergrupp, grupp eller huvudgrupp).(4) Återförsäljning utan bearbetning eller förädling.


Avis juridique important

|

E2002C0912(02)

EFTA:s övervakningsmyndighets rekommendation av den 5 mars 2002 om ett samordnat inspektionsprogram för 2002 för att säkerställa att gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester i och på spannmål och vissa andra produkter av vegetabiliskt ursprung följs

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 216 , 12/09/2002 s. 0009 - 0012

EFTA:s övervakningsmyndighets rekommendationav den 5 mars 2002om ett samordnat inspektionsprogram för 2002 för att säkerställa att gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester i och på spannmål och vissa andra produkter av vegetabiliskt ursprung följs(2002/C 216/06)EFTA:s ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET HAR UTFÄRDAT DENNA REKOMMENDATIONmed beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 109 och protokoll 1 till detta,med beaktande av avtalet mellan Efta-staterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol, särskilt artikel 5.2 b och protokoll 1 till detta,med beaktande av den rättsakt som lagts till i punkt 38 i kapitel XII i bilaga II till EES-avtalet (rådets direktiv 86/362/EEG av den 24 juli 1986 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på spannmål(1)), i dess senaste lydelse, särskilt artikel 7.2 b i detta direktiv,med beaktande av den rättsakt som lagts till i punkt 54 i kapitel XII i bilaga II till EES-avtalet (rådets direktiv 90/642/EEG av den 27 november 1990 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på produkter av vegetabiliskt ursprung inklusive frukt och grönsaker(2)), i dess senaste lydelse, särskilt artikel 4.2 b i detta direktiv,efter samråd med Efta:s livsmedelskommitté som bistår Efta:s övervakningsmyndighet, ochAV FÖLJANDE SKÄL:(1) Enligt artikel 7.2 b i direktiv 86/362/EEG och artikel 4.2 b i direktiv 90/642/EEG skall Efta:s övervakningsmyndighet senast den 31 december varje år förelägga Efta:s livsmedelskommitté, som bistår Efta:s övervakningsmyndighet, en rekommendation för ett samordnat inspektionsprogram för att säkerställa att de gränsvärden för bekämpningsmedelsrester som fastställs i bilagorna II till nämnda direktiv följs. I kommissionens förordning (EG) nr 645/2000(3) artikel 1.1 fastställs att sådana rekommendationer får omfatta perioder på mellan ett och fem år.(2) Efta:s övervakningsmyndighet bör successivt sträva efter ett system som gör det möjligt att beräkna det faktiska intaget av bekämpningsmedel i kosten i enlighet med andra stycket i artikel 7.3 i direktiv 86/362/EEG och andra stycket i artikel 4.3 i direktiv 90/642/EEG. För att underlätta undersökningen av om sådana beräkningar kan göras bör uppgifter om kontroll av bekämpningsmedelsrester i ett antal livsmedel som utgör huvudbeståndsdel i den europeiska kosthållningen finnas tillgängliga. Med tanke på tillgängliga resurser för kontroll av bekämpningsmedelsrester på nationell nivå kan medlemsstaterna i Efta endast analysera prov på åtta produkter varje år i samband med ett samordnat inspektionsprogram. Användningen av bekämpningsmedel uppvisar förändringar under löpande programperioder på fem år. Varje bekämpningsmedel bör således i allmänhet kontrolleras i 20-30 livsmedel i en rad provserier som sträcker sig över tre år.(3) Medlemsstaterna i Efta bör anta fortlöpande kontrollmetoder, eftersom dessa gör det lättare att känna igen förändringar vad beträffar förekomst av bekämpningsmedel.(4) Rester av bekämpningsmedlen acefat, benomyl-gruppen, klorpyrifos, iprodion och metamidofos bör kontrolleras under 2002; detta gör det möjligt att undersöka om dessa bekämpningsmedel kan användas för att uppskatta det faktiska intaget av dem via kosten, eftersom dessa föreningar (grupp A i bilagan) redan har kontrollerats under perioden 1996-2001.(5) Rester av bekämpningsmedlen diazinon, metalaxyl, metidation, tiabendazol och triazofos bör kontrolleras under perioden 2002-2005; detta gör det möjligt att undersöka om dessa bekämpningsmedel kan användas för att uppskatta det faktiska intaget av dem via kosten, eftersom dessa föreningar (grupp B i bilagan) redan har kontrollerats under perioden 1997-2001.(6) Rester av bekämpningsmedlen klorpyrifosmetyl, deltametrin, endosulfan, imazalil, lambdacyhalotrin, maneb-gruppen, mekarbam, permetrin, pirimifosmetyl och vinklozolin bör kontrolleras under perioden 2002-2005; detta gör det möjligt att undersöka om dessa bekämpningsmedel kan användas för att uppskatta det faktiska intaget av dem via kosten, eftersom dessa föreningar (grupp C i bilagan) redan kontrollerats under perioden 1998-2001.(7) Rester av bekämpningsmedlen azinfosmetyl, kaptan, klortalonil, diklofluanid, dikofol, dimetoat, folpet, malation, ometoat, oxidemetonmetyl, forat, procymidon, propyzamid och azoxystrobin bör kontrolleras under perioden 2002-2005; detta gör det möjligt att undersöka om dessa bekämpningsmedel kan användas för att uppskatta det faktiska intaget av dem via kosten, eftersom dessa föreningar (grupp D i bilagan) redan har kontrollerats under 2001.(8) Rester av bekämpningsmedlen aldikarb, brompropylat, cypermetrin, metiokarb, metomyl, paration och tolylfluanid bör kontrolleras under perioden 2002-2005; detta gör det möjligt att undersöka om dessa bekämpningsmedel kan användas för att uppskatta det faktiska intaget av dem via kosten, eftersom dessa föreningar (grupp E i bilagan) kommer att kontrolleras under 2002.(9) Det behövs ett systematiskt statistiskt tillvägagångssätt beträffande antalet prover som skall tas i varje samordnat inspektionsprogram. Ett sådant tillvägagångssätt har upprättats av Codex Alimentarius-kommissionen(4). Baserat på en binomialfördelning kan man med 459 prov med 99 % säkerhet få minst ett prov som innehåller bekämpningsmedelsrester över detektionsgränsen, om 1 % av produkterna av vegetabiliskt ursprung innehåller bekämpningsmedelsrester över detektionsgränsen. Minst 459 prov bör därför tas inom hela Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Medlemsstaterna i Efta rekommenderas att på grundval av befolkningsmängd och antal konsumenter ta minst tolv prover per produkt och år.(10) Utkastet till riktlinjer för kvalitetskontrollförfaranden vid analys av bekämpningsmedelsrester diskuterades av experter från EG:s medlemsstater i Oeiras, Portugal den 15-16 september 1997 och undergruppen för bekämpningsmedelsrester till arbetsgruppen för växtskydd diskuterade och tog del av dem den 20-21 november 1997. Det råder enighet om att utkastet till riktlinjer så långt som möjligt bör tillämpas i analyslaboratorierna i EG:s medlemsstater och revideras enligt de erfarenheter som görs. Experterna från EG:s medlemsstater diskuterade och reviderade riktlinjerna på nytt i Aten i Grekland den 15-17 november 1999. De reviderade riktlinjerna har förelagts Ständiga kommittén för växtskydd och offentliggjorts av kommissionen(5).(11) I artikel 7.2 a i direktiv 86/362/EEG och i artikel 4.2 a i direktiv 90/642/EEG föreskrivs att medlemsstaterna i Efta skall specificera de kriterier de tillämpat när de utarbetat nationella inspektionsprogram i samband med att de överlämnar information till Efta:s övervakningsmyndighet om genomförandet av dessa under följande år. Denna information bör omfatta de kriterier som tillämpats vid fastställandet av hur många prover som skall tas och analyser som skall utföras samt de rapporteringsnivåer som tillämpats och enligt vilka kriterier dessa har fastställts. Närmare uppgifter om ackreditering, enligt direktiv 93/99/EEG av den 29 oktober 1993 om ytterligare åtgärder för offentlig kontroll av livsmedel(6), av de laboratorier som genomför analyserna bör anges.(12) Information om resultaten av inspektionsprogrammen lämpar sig särskilt väl för elektronisk/datoriserad behandling, lagring och sändning. Formatmallar har utarbetats för EG:s medlemsstater när de lämnar in uppgifter på diskett till kommissionen. Medlemsstaterna i Efta kunde använda samma formatmall och därför kunna sända in sina rapporter till Efta:s övervakningsmyndighet i standardformatet. Det är effektivast om riktlinjer utarbetas för den vidare utvecklingen av ett sådant standardformat.HÄRIGENOM REKOMMENDERAS MEDLEMSSTATERNA I EFTA ATT1. ta prover av och analysera de kombinationer av produkter och bekämpningsmedelsrester som anges i bilagan till denna rekommendation, och därvid ta tolv prover av varje produkt som i förekommande fall återspeglar medlemsstatens, EES och tredje lands marknadsandelar av respektive Efta-stats marknad; för minst ett bekämpningsmedel som eventuellt utgör en akut risk utföra en individuell analys av en av produkterna på så sätt att följande analyser av ämnena i det sammansatta provet görs: två prov av ett lämpligt antal ämnen tas, om möjligt produkter från en och samma producent; om bekämpningsmedlet påvisas i det första sammansatta provet skall ämnena i det andra provet analyseras var för sig; under 2002 bör minst en av följande kombinationer omfattas av denna bestämmelse: aldikarb/potatis, aldikarb/bananer, oxydemeton-metyl/spenat, klorpropam/potatis och fosmet/päron,2. senast den 31 augusti 2003 rapportera resultaten för den del av den särskilda uppgiften som fördelats på 2002 enligt bilagan, med angivande av de analysmetoder som tillämpats och de rapporteringsnivåer som uppnåtts, i enlighet med de kvalitetskontrollförfaranden som anges i bestämmelserna om kvalitetskontrollförfaranden vid analys av bekämpningsmedelsrester; rapporten bör utarbetas i ett av de format, inbegripet elektroniskt, som avses i bilagorna II och III till Efta:s övervakningsmyndighets rekommendation för år 1999(7),3. senast den 31 augusti 2002 till Efta:s övervakningsmyndighet och till medlemsstaterna i Efta skicka all den information som krävs i artikel 7.3 i direktiv 86/362/EEG och artikel 4.3 i direktiv 90/642/EEG avseende inspektionsprogrammet för 2001 för att åtminstone genom stickprov säkerställa att gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester följs, varvid särskilt skall anges1) resultaten av de nationella program för bekämpningsmedel som är förtecknade i bilaga II till direktiven 86/362/EEG och 90/642/EEG i förhållande till de harmoniserade gränsvärdena och, i de fall sådana ännu inte har fastställts på gemenskapsnivå, i förhållande till gällande nationella gränsvärden,2) uppgifter om kvalitetskontrollförfarandena vid laboratorierna och särskilt uppgifter om de aspekter av riktlinjerna för kvalitetskontrollförfaranden vid analys av bekämpningsmedelsrester som de inte har kunnat tillämpa eller där det har uppstått svårigheter vid tillämpningen,3) uppgifter om ackreditering i enlighet med bestämmelserna i artikel 3 i direktiv 93/99/EEG för de laboratorier som utför analyserna (däribland typ av ackreditering, ackrediteringsorgan och kopia av ackrediteringsbeslutet),4) uppgifter om de kvalifikationstester och ringprov som laboratoriet har deltagit i.4. att senast den 30 september 2002 till Efta:s övervakningsmyndighet skicka in sina planerade nationella program för den kontroll av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester som fastställs i direktiven 90/642/EEG och 86/362/EEG för 2003.Denna rekommendation riktar sig till Island, Liechtenstein och Norge.Utfärdad i Bryssel den 5 mars 2002.På Efta:s övervakningsmyndighets vägnarBernd HammermannLedamot av kollegietPeter DyrbergDirektör(1) EGT L 221, 7.8.1986, s. 37.(2) EGT L 350, 14.12.1990, s. 71.(3) EGT L 78, 29.3.2000, s. 7.(4) Codex Alimentarius, Pesticide Residues in Foodstuffs, Rom 1994, ISBN 92-5-203271-1, Vol. 2, s. 372.(5) Dokumentnummer: SANCO/3103/2000(http://europa.eu.int/comm/food/fs/ph_ps/pest/index_en.htm)(6) EGT L 290, 24.11.1993, s. 14.(7) EGT L 74, 23.3.2000, bilaga II (Kvalitetskontrollförfaranden) s. 25 och bilaga III (Arbetsdokument/rapporteringsformat) s. 38.BILAGABekämpningsmedels- eller produktkombinationer som skall kontrolleras i det särskilda program som anges i punkt 1 i rekommendationen>Plats för tabell>


C 392/16         SV                   Europeiska gemenskapernas officiella tidning                     16.12.98

                                                          III
                                                     (Upplysningar)

                                           KOMMISSIONEN
                      Kommissionens rekommendation om bankavgifter för omräkning till euro

                                                    (98/C 392/10)

           Ett arbetsdokument från kommissionens enheter om genomförandet av kommissionens re-
           kommendation 98/286/EGØ(Î) om bankavgifter för omräkning till euro kommer att finnas
           tillgängligt för allmänheten på Internet från och med den 10 december 1998 på webbplats
           http://europa.eu.int/comm/dg15. Det kan också beställas från generaldirektorat XV på fax-
           nummer (32-2) 295Ø07Ø50. Dokumentet kommer till en början att finnas på engelska. Övriga
           språkversioner kommer att bli tillgängliga kort därefter.

           (Î)ÙEGT L 130, 1.5.1998.


title: Kommissionens rekommendation av den 2 juni 2010 om övervakning av akrylamidhalterna i livsmedel  (Text av betydelse för EES)

text:
               3.6.2010

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 137/4

         KOMMISSIONENS REKOMMENDATION
   av den 2 juni 2010
   om övervakning av akrylamidhalterna i livsmedel
   (Text av betydelse för EES)
   (2010/307/EU)
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och
   av följande skäl:

               (1)

               Genom kommissionens rekommendation 2007/331/EG av den 3 maj 2007 om övervakning av akrylamidhalterna i livsmedel (1) fastställs ett treårigt program (2007–2009) för övervakning av akrylamid i vissa livsmedel.

               (2)

               Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad Efsa) har samlat resultaten för 2007 i den vetenskapliga rapporten ”Results on the monitoring of akrylamide levels in food” (2) av den 30 april 2009. Rapporten omfattar också akrylamidresultaten för 2003–2006, som samlats in från medlemsstaterna och sammanställts av institutet för referensmaterial och referensmätningar inom kommissionens gemensamma forskningscenter. Resultaten för 2008 och 2009 föreligger inte ännu. Så snart resultaten är tillgängliga kommer den vetenskapliga rapporten att uppdateras.

               (3)

               Confederation of the Food and Drink industry (CIAA) har utvecklat en ”verktygslåda” med metoder som livsmedelsproducenterna kan anpassa till sina egna specifika behov för att reducera akrylamidinnehållet i sina produkter.

               (4)

               Efsa drog i sin rapport av den 30 april 2009 slutsatsen att det inte fanns någon genomgående tendens till lägre akrylamidhalter i livsmedelsgrupperna, och att det för närvarande inte stod klart om verktygslådan för akrylamid hade fått den verkan man velat åstadkomma.

               (5)

               Livsmedelsindustrin och medlemsstaterna håller fortfarande på att undersöka på vilka olika sätt akrylamid bildas och hur man kan reducera akrylamidhalterna i livsmedel. För att man ska kunna övervaka effekten av detta arbete bör insamlingen av uppgifter fortsätta.

               (6)

               Erfarenheterna av tillämpningen av rekommendation 2007/331/EG har visat att det behöver göras vissa justeringar i övervakningsprogrammet, bl.a. när det gäller klassificeringen av livsmedel.

               (7)

               Dessa uppgifter bör årligen rapporteras till Efsa, som kommer att se till att de läggs in i en databas.

               (8)

               Denna rekommendation bör inte vara tidsbegränsad, men övervakningsbehovet bör regelbundet utvärderas.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

               1.

               Medlemsstaterna bör i enlighet med bilagan till denna rekommendation övervaka akrylamidhalterna i de livsmedel som anges i den bilagan.

               2.

               Medlemsstaterna bör senast den 1 juni varje år och första gången senast den 1 juni 2011 inrapportera uppgifterna för föregående år till Efsa i det format som Efsa angett, så att de kan sammanställas i en enda databas.

               3.

               För att få fram prover som är representativa för det provtagna partiet bör medlemsstaterna vid provtagningen följa de förfaranden som föreskrivs i del B i bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 333/2007 av den 28 mars 2007 om provtagnings- och analysmetoder för officiell kontroll av halterna av bly, kadmium, kvicksilver, oorganiskt tenn, 3-MCPD och bens(a)pyren i livsmedel (3).

               4.

               Medlemsstaterna bör utföra analysen av akrylamid i enlighet med kriterierna i punkterna 1 och 2 i bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (4).

      Utfärdad i Bryssel den 2 juni 2010.

            På kommissionens vägnar

         John DALLI

            Ledamot av kommissionen

      (1)  EUT L 123, 12.5.2007, s. 33.

      (2)  EFSA Scientific Report, nr 285, 2009.

      (3)  EUT L 88, 29.3.2007, s. 29.

      (4)  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1.

      BILAGA
      A.   Provtagningsplatser och förfarande

                  1.

                  Provtagningen av produkter bör ske ute på marknaden (stormarknader, mindre butiker, bagerier, pommes frites-försäljare, restauranger o.d.), där produktens ursprung kan spåras, eller på tillverkningsplatsen. Där det är möjligt bör produkter som kommer från någon av medlemsstaterna provtas (1).

                  2.

                  Provtagning och analys bör göras före produktens bäst-före-datum.

            B.   Produkter, antalet prov och provtagningsfrekvens, analyskrav

                  1.

                  Tabellen nedan innehåller för varje produktkategori en sammanställning över rekommenderat antal prov som minst bör analyseras varje år. Medlemsstaterna uppmanas att ta fler prov om det är möjligt. Antalet prov per medlemsstat grundas på folkmängden och ska vara minst 4 prov per produktkategori och medlemsstat.

                  2.

                  Antalet prov syftar på det antal prov som minst bör tas varje år. Om särskilda villkor gäller (t.ex. provtagning två gånger årligen) anges detta i avsnitt C.

                  3.

                  Eftersom varje produktkategori omfattar en rad olika produkter med olika specifikationer bör man tillhandahålla ytterligare uppgifter om alla produkter som provtas (enligt avsnitt C). För att man ska kunna se tendenser över tiden är det viktigt att produkter med samma specifikationer (t.ex. samma typ av bröd) om möjligt provtas varje år.

                  4.

                  Om man för produkter med samma specifikation upprepade gånger får resultat som ligger under bestämningsgränsen får produkten bytas ut mot en annan produkt, förutsatt att den hör till samma produktkategori och att det finns en produktbeskrivning.

                  5.

                  För att analysresultaten ska kunna jämföras bör man använda metoder som kan ge en bestämningsgräns på 30 μg/kg (den jon eller dotterjon som ger starkast signal) för bröd, barnmat och mat för småbarn samt 50 μg/kg för potatisprodukter, andra spannmålsprodukter, kaffe och övriga produkter. Resultaten bör korrigeras för utbytet i analysen.

         Minsta antal prover per produktkategori

                  Försäljningsland

                  Konsumtionsfärdiga pommes frites

                  Potatischips

                  Förfriterade pommes frites/potatisprodukter för tillagning i hemmet

                  Mjukt bröd

                  Frukostflingor

                  Kex, knäckebröd och liknande

                  Kaffe och kaffesurrogat

                  Barnmat (utom beredda spannmålsbaserade livsmedel)

                  Beredda livsmedel baserade på spannmål för spädbarn och småbarn

                  Övriga produkter

                  Totalt

                  (0)

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  (4)

                  (5)

                  (6)

                  (7)

                  (8)

                  (9)

                  (10)

                  (11)

                  AT

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  BE

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  CY

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  40

                  CZ

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  DE

                  24

                  24

                  24

                  24

                  24

                  24

                  24

                  24

                  24

                  14

                  230

                  DK

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  ES

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  140

                  EE

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  40

                  EL

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  FR

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  14

                  194

                  FI

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  HU

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  IT

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  14

                  194

                  IE

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  LU

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  40

                  LT

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  40

                  LV

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  40

                  MT

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  40

                  NL

                  6

                  6

                  6

                  6

                  6

                  6

                  6

                  6

                  6

                  8

                  62

                  PT

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  PL

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  140

                  SE

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  SI

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  40

                  SK

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  UK

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  14

                  194

                  BG

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  RO

                  8

                  8

                  8

                  8

                  8

                  8

                  8

                  8

                  8

                  8

                  80

                  Totalt

                  202

                  202

                  202

                  202

                  202

                  202

                  202

                  202

                  202

                  224

                  2 042

            C.   Ytterligare uppgifter som minst bör lämnas för varje produkt

      I punkterna 1–10 anges de ytterligare uppgifter som minst bör lämnas för varje provtagen produkt. Medlemsstaterna uppmanas att tillhandahålla mer detaljerade uppgifter.
      1.   Pommes frites, konsumtionsfärdiga, omfattande följande underkategorier

                  1.1

                     Pommes frites framställda av färsk potatis

                  1.2

                     Pommes frites framställda av potatisdeg

            Provtagning av konsumtionsfärdiga produkter bör ske i små butiker, snabbmatskedjor och restauranger. Provtagning bör äga rum två gånger om året i mars och november (2), vilket ger det totala antal prov som anges i tabellen.
      Särskild information som ska tillhandahållas:

                  —

                  Utgångsmaterial: färsk potatis (underkategori 1.1) eller halvfabrikat (potatisdeg)(underkategori 1.2).

                  —

                  Tillsättning av andra ingredienser.

            2.   Potatischips, omfattande följande underkategorier:

                  2.1

                     Potatischips från färsk potatis

                  2.2

                     Potatischips från potatisdeg (formpressade chips, chips staplade i rör)

            Provtagning bör äga rum två gånger om året i mars och november (2), vilket ger det totala antal prov som anges i tabellen.
      Särskild information som ska tillhandahållas:

                  —

                  Utgångsmaterial: färsk potatis (underkategori 2.1) eller halvfabrikat (potatisdeg)(underkategori 2.2).

                  —

                  Friteringsprocess: stekt i satser eller kontinuerligt.

                  —

                  Tillsättning av andra ingredienser, aromämnen eller tillsatser.

            3.   Förfriterade pommes frites/potatisprodukter för tillagning i hemmet, omfattande följande underkategorier

                  3.1

                     Ugnsbakta pommes frites

                  3.2

                     Friterade pommes frites

            Denna kategori omfattar produkter som säljs färska eller djupfrysta Provtagning bör äga rum två gånger om året i mars och november (2), vilket ger det totala antal prov som anges i tabellen.
      Proven bör analyseras efter tillagningen av produkten (t.ex. fritering, kokning). Tillagningen bör ske i laboratoriet enligt anvisningarna på förpackningen.
      Särskild information som ska tillhandahållas:

                  —

                  Underkategori som produkten tillhör (se ovan).

                  —

                  Utgångsmaterial: färsk potatis eller halvfabrikat (potatisdeg).

                  —

                  Form som produkten säljs i (färsk eller djupfryst).

                  —

                  Tillagningsvillkor enligt märkningen.

                  —

                  Tillsättning av andra ingredienser.

            4.   Mjukt bröd

      Särskild information som ska tillhandahållas:

                  —

                     Brödtyp, t.ex. vete-, råg- eller flerkornsbröd, bröd med andra ingredienser.

            Valet av brödtyp som ska provtas bör avspegla kostvanorna i den berörda medlemsstaten.
      5.   Frukostflingor (utom müsli och gröt)

      Särskild information som ska tillhandahållas:

                  —

                  Spannmålstyp.

                  —

                  Övriga ingredienser (t.ex. socker, nötter, honung, choklad).

            Om prover av müsli och gröt har analyserats, bör resultaten inrapporteras under grupp 10, ”Andra produkter”.
      6.   Kex, knäckebröd och liknande (utom finare bakverk och kakor), omfattande följande underkategorier:

                  6.1

                     Kex (t.ex. cream crackers, salta kex och andra typer av mellanmålskex)

                  6.2

                     Knäckebröd (jäst/ojäst)

                  6.3

                     Våfflor (t.ex. för glass)

                  6.4

                     Pepparkakor

                  6.5

                     Annat (specificera)

            Särskild information som ska tillhandahållas:

                  —

                  Underkategori som produkten tillhör (se ovan).

            Valet av produkter som ska provtas bör avspegla kostvanorna i den berörda medlemsstaten.
      7.   Kaffe och kaffesurrogat, omfattande följande underkategorier:

                  7.1

                     Rostat kaffe

                  7.2

                     Snabbkaffe

                  7.3

                     Kaffesurrogat

            Särskild information som ska tillhandahållas:

                  —

                  Underkategori som produkten tillhör (se ovan).

                  —

                  För rostat kaffe: grad av rostning (t.ex. mellanrost, mörkrost), typ av bönor om känt, uppgift om huruvida produkten säljs som malet kaffe eller som bönor och om den är koffeinfri eller inte.

                  —

                  För snabbkaffe: uppgift om huruvida produkten är koffeinfri eller inte.

                  —

                  För kaffesurrogat: utgångsmaterial (t.ex. korn, råg, cikoriarot).

            Analyserna bör göras på prover av kaffe- eller kaffesurrogatsprodukterna i den form som de säljs, så att man säkerställer att de insamlade uppgifterna är jämförbara.
      Om möjligt kan drycken i ett följande steg analyseras i den form som den är avsedd att intas. Tillagningsvillkoren (enligt märkningen) bör anges närmare, dvs. kaffe- och vattenmängd, detaljerade uppgifter om den utrustning som använts, bryggtemperatur osv.). Om det endast finns begränsad analytisk kapacitet, bör analysen av produktprovet, i den form som produkten säljs, prioriteras högst.
      8.   Barnmat, utom beredda spannmålsbaserade livsmedel
          (3)

      Inriktningen bör ligga på livsmedel vars huvudingrediens är potatis, rotfrukter eller spannmål (utom produkter som ingår i kategorin beredda livsmedel baserade på spannmål).
      Särskild information som ska tillhandahållas:

                  —

                  Huvudingredienser.

            9.   Beredda livsmedel baserade på spannmål för spädbarn och småbarn
          (4), omfattande följande underkategorier:

                  9.1

                     Kex och skorpor för spädbarn och småbarn

                  9.2

                     Andra beredda livsmedel baserade på spannmål för spädbarn och småbarn

            Analyserna bör göras på prover av produkterna i den form som de säljs, så att man säkerställer att de insamlade uppgifterna är jämförbara.
      Särskild information som ska tillhandahållas:

                  —

                  Underkategori som produkten tillhör (se ovan).

                  —

                  Beskrivning av produkten.

                  —

                  Typ av spannmål, övriga ingredienser.

            10.   Övriga produkter

      I denna kategori ingår potatisprodukter, spannmålsprodukter och kakaoprodukter som inte ingår i ovannämnda produktkategorier (t.ex. potatisrösti och kryddade snacks baserade på spannmål (t.ex. spiralformade majssnacks, tortillachips och popcorn), müsli, gröt, finare bakverk och kakor).
      Valet av produkter som ska provtas bör avspegla kostvanorna i den berörda medlemsstaten.
      Produkterna kan behöva analyseras efter tillagning enligt märkningen. I så fall bör det anges vilka metoder som använts.
      Särskild information som ska tillhandahållas:

                  —

                  Produktnamn och detaljerad produktbeskrivning (t.ex. huvudingredienser).

                  —

                  Tillagningsvillkor enligt märkningen.

         (1)  I undantagsfall kan en specifik produkt finnas på marknaden endast som importvara från ett tredjeland. I sådana fall får prov tas från den importerade produkten.

         (2)  Om livsmedlet tillverkats av halvfabrikat av potatis är det inte nödvändigt med provtagning två gånger om året.

         (3)  Enligt artikel 1.2 b i kommissionens direktiv 2006/125/EG av den 5 december 2006 om spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn (EUT L 339, 6.12.2006, s. 16).

         (4)  Enligt artikel 1.2 a i kommissionens direktiv 2006/125/EG.


Avis juridique important

|

52002SC0223

Rekommendation till rådets Beslut om att utse den europeiska kulturhuvudstaden 2005  /* SEK/2002/0223 slutlig */

Rekommendation till RÅDETS BESLUT om att utse den europeiska kulturhuvudstaden 2005(framlagt av kommissionen)MOTIVERINGI Europaparlamentets och rådets beslut nr 1419/1999/EG av den 25 maj 1999 om att inrätta en gemenskapsåtgärd för evenemanget "Europeisk kulturhuvudstad" för åren 2005 till 2019 fastställs förfarandet för att utse den europeiska kulturhuvudstaden från och med år 2005. För första gången tillämpas nu beslutet för att utse en europeisk kulturhuvudstad i Irland år 2005. För åren 2005 till 2019 kan medlemsstaterna, i den ordning som anges i bilaga I till beslut nr 1419, utse en eller flera kandidater till europeisk kulturhuvudstad. Enligt artikel 2 i beslut nr 1419 går förfarandet till på följande sätt:1) Medlemsstaten i fråga anmäler sin(a) kandidat(er) till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och Regionkommittén minst fyra år före evenemanget.2) En jury sammansatt av oberoende experter bedömer kandidaterna med ledning av kriterierna för verksamheten och lägger fram en rapport till Europaparlamentet, rådet och kommissionen.3) Europaparlamentet får inom tre månader efter att den mottagit rapporten avge ett yttrande om kandidaten eller kandidaterna.4) Kommissionen lägger fram en rekommendation till rådet. I rekommendationen beaktas Europaparlamentets yttrande och juryns rapport.5) Rådet utser officiellt den europeiska kulturhuvudstaden.Som föreskrivs anmälde Irland till EU-institutionerna före utgången av år 2000 att fyra irländska städer hade valts ut till kandidater, nämligen Cork, Galway, Limerick och Waterford. Juryn lämnade sin rapport i september 2001. Europaparlamentet lade fram sitt yttrande den 11 december 2001.I slutsatserna till rapporten ger juryn sitt stöd till utnämningen av Cork. Samtidigt är juryn betänksam motvissa aspekter i förslaget från Cork. I rapporten betonas att Cork måste ytterligare utveckla vissa delar av sin verksamhet för att uppfylla kriterierna enligt artikel 1 och bilaga II i beslut nr 1419/1999. I synnerhet betonar juryn att vissa förbättringar är nödvändiga för att evenemanget skall få en europeisk omfattning. Vidare påpekar juryn att somliga insatser måste omprövas, och föreslår att om Cork utses skall man från staden begära en rapport om framsteg,med uppgifter om hur staden behandlar de frågor som juryn tagit upp.I sitt yttrande stödjer även Europaparlamentet utnämningen av Cork till Europas kulturhuvudstad år 2005. Vidare betonar även Europaparlamentet i sitt yttrande att lämpliga åtgärder måste vidtas för att öka den europeiska dimensionen i evenemanget. Europaparlamentet föreslår att man inleder en dialog med de organiserande myndigheterna som ansvarar för evenemanget för att se till att ett europeiskt mervärde verkligen uppnås.Kommissionen anser att dessa kommentarer bör tas på allvar för att den europeiska betydelsen av evenemanget skall stärkas. Därför avser kommissionen att tillsammans med Corks myndigheter anordna en utfrågning där rådet och Europaparlamentet kommer att delta.Vidare uppmanar Europaparlamentet kommissionen att genomföra artikel 6 andra stycket med hänsyn till den ändring som blir nödvändig i och med den framtida utvidgningen.Rekommendation till RÅDETS BESLUT om att utse den europeiska kulturhuvudstaden 2005EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDEmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1419/1999/EG av den 25 maj 1999 om att inrätta en gemenskapsåtgärd för evenemanget "Europeisk kulturhuvudstad" för åren 2005 till 2019 [1],[1]  EGT L 166, 1.7.1999, s. 1.med beaktande av juryns rapport som inkom till Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 28 september 2001,med beaktande av Europaparlamentets yttrande av den 11 december 2001, ochav följande skäl:Den utnämnda staden bör vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att artikel 1 och 5 i beslut nr 1419/1999/EG genomförs på ett effektivt sätt.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Staden Cork utses till Europeisk kulturhuvudstad 2005.Artikel 2Staden Cork skall vidta alla åtgärder som krävs för att säkerställa att artikel 1 och 5 i beslut nr 1419/1999/EG genomförs på ett effektivt sätt.Utfärdat i Bryssel denPå rådets vägnarOrdförande


Avis juridique important

|

51998HB0011

ECB:s Rekommendation till rådets förordning (EG) om gränser och villkor för ökning av Europeiska centralbankens kapital (ECB/1998/11)

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 411 , 31/12/1998 s. 0010 - 0010

ECB:s REKOMMENDATION till rådets förordning (EG) om gränser och villkor för ökning av Europeiska centralbankens kapital (ECB/1998/11) (98/C 411/07)(Framlagt av Europeiska centralbanken den 3 november 1998)EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNINGmed beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad stadgan), särskilt artikel 28.1 i denna,med beaktande av rekommendationen från Europeiska centralbanken (nedan kallad ECB),med beaktande av Europaparlamentets yttrande,med beaktande av yttrandet från Europeiska gemenskapernas kommission,i enlighet med det förfarande som anges i artikel 106.6 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (nedan kallat fördraget) och i artikel 42 i stadgan, ochav följande skäl:Enligt artikel 28.1 och 28.2 i stadgan skall de nationella centralbankerna när ECB inleder sin verksamhet ha försett ECB med ett kapital av 5 miljarder euro. Enligt artikel 28.1 i stadgan skall rådet ange inom vilka gränser och på vilka villkor ECB får öka sitt kapital utöver det belopp som anges i den artikeln.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Ökning av ECB:s kapitalECB-rådet får öka ECB:s kapital utöver det belopp som anges i artikel 28.1 första meningen i stadgan med ett tilläggsbelopp av högst 5 miljarder euro.Artikel 2 SlutbestämmelseDenna förordning träder i kraft den 1 januari 1999.Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.


Avis juridique important

|

32002H0575

Kommissionens rekommendation av den 4 juli 2002 om resultaten av riskbedömningen och strategierna för minskning av riskerna med ämnena o-anisidin och 1,4-dioxan (Text av betydelse för EES) [delgivet med nr K(2002) 2486]

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 181 , 11/07/2002 s. 0029 - 0034

Kommissionens rekommendationav den 4 juli 2002om resultaten av riskbedömningen och strategierna för minskning av riskerna med ämnena o-anisidin och 1,4-dioxan[delgivet med nr K(2002) 2486](Text av betydelse för EES)(2002/575/EG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATIONmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 av den 23 mars 1993 om bedömning och kontroll av risker med existerande ämnen(1), särskilt artikel 11.2 i denna, ochav följande skäl:(1) De medlemsstater som utsetts till rapportörer för respektive ämne skall följa förfarandet i artikel 10 i förordning (EEG) nr 793/93 när de bedömer riskerna hos ämnen på prioriteringslistorna.(2) I förordning (EG) 1488/94(2) anges principerna för den bedömning som skall göras av riskerna för människa och miljö hos existerande ämnen i enlighet med förordning (EEG) nr 793/93.(3) Den rapporterande medlemsstaten för respektive ämne skall, efter att ha utvärderat de risker som det aktuella ämnet på prioriteringslistorna innebär för människa och miljö, i erforderliga fall föreslå en strategi för riskbegränsning, där bland annat åtgärder för begränsning av ämnets förekomst och/eller övervakningsprogram ingår.(4) Enligt artikel 11 i förordning (EEG) nr 793/93 skall resultaten av riskbedömningen av ämnena på prioriteringslistorna och de rekommenderade strategierna för begränsning av riskerna med dessa ämnen fastställas på gemenskapsnivå, enligt förfarandet i artikel 15, och offentliggöras av kommissionen.(5) Enligt artikel 1 i förordning (EEG) nr 793/93 skall den förordningen tillämpas utan att detta påverkar tillämpningen av gemenskapslagstiftningen om konsumentskydd och arbetstagares säkerhet och hälsa i arbetet; av central betydelse är här rådets direktiv 98/24/EG om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet(3), rådets direktiv 90/394/EEG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener i arbetet(4) samt rådets direktiv 92/85/EEG om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar(5).(6) En andra prioriteringslista över ämnen som kräver uppmärksamhet finns i kommissionens förordning (EG) nr 2268/95(6). Enligt denna lista skall bland annat följande ämnen bedömas:- o-anisidin.- 1,4-dioxan.(7) De rapporterande medlemsstaterna har slutfört riskbedömningen för dessa två ämnen(7) med avseende på människa och miljö och har i erforderliga fall föreslagit strategier för begränsning av riskerna.(8) Resultaten av riskbedömningen för dessa två ämnen och de rekommenderade strategierna för begränsning av deras risker bör fastställas på gemenskapsnivå.(9) I enlighet med artikel 11.3 i förordning (EEG) nr 793/93 kommer kommissionen att beakta resultaten av riskbedömningen och de rekommenderade strategierna för begränsning av riskerna, när den lägger fram förslag till åtgärder som gemenskapen bör vidta inom ramen för rådets direktiv 76/769/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar)(8), samt inom ramen för direktiv 98/24/EG och andra befintliga gemenskapsrättsakter av betydelse i sammanhanget.(10) Vetenskapliga kommittén för toxicitet, ekotoxicitet och miljö (CSTEE) har rådfrågats, och den har lämnat ett yttrande om de riskbedömningsrapporter som avses i denna rekommendation.(11) De åtgärder som föreslås i denna rekommendation är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättas i enlighet med artikel 15 i förordning (EEG) nr 793/93.HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.1. Alla branscher som importerar, framställer, transporterar, lagrar, formulerar eller på annat sätt bearbetar, använder, bortskaffar eller återvinner- o-anisidinCAS-nr 90-04-0EINECS-nr 201-963-1- 1,4-dioxanCAS-nr 123-91-1EINECS-nr 204-661-8bör beakta resultaten av den riskbedömning som sammanfattas i avsnitt I ("Människors hälsa" och "Miljö") i del 1-2 i bilagan till denna rekommendation, och när så erfordras, föra in dem på säkerhetsdatabladen(9). Resultaten har avfattats med beaktande av de yttranden som Vetenskapliga kommittén för toxicitet, ekotoxicitet och miljö har lämnat(10).2. De strategier för begränsning av riskerna som beskrivs i avsnitt II ("Strategi för att begränsa riskerna") i del 1-2 i bilagan till denna rekommendation bör genomföras.Utfärdad i Bryssel den 4 juli 2002.På kommissionens vägnarMargot WallströmLedamot av kommissionen(1) EGT L 84, 5.4.1993, s. 1.(2) EGT L 161, 29.6.1994, s. 3.(3) EGT L 131, 5.5.1998, s. 11.(4) EGT L 196, 26.7.1990, s. 1.(5) EGT L 348, 28.11.1992, s. 1.(6) EGT L 231, 28.9.1995, s. 18.(7) De riskbedömningsrapporter som de rapporterande medlemsstaterna överlämnar till kommissionen finns allmänt tillgängliga, även i form av referat. Allt detta finns på den gemensamma webbplatsen för Europeiska kemikaliebyrån och Institutet för hälso- och konsumentskydd vid Gemensamma forskningscentret i Ispra, Italien (http://ecb.ei.jrc.it/existing-chemicals).(8) EGT L 262, 27.9.1976, s. 201.(9) Görs i enlighet med bestämmelserna i rådets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen (EGT 196, 1.8.1967, s. 1), kommissionens direktiv 91/155/EEG av den 5 mars 1991 om införandet och den närmare utformningen av ett särskilt informationssystem avseende farliga preparat (beredningar) i enlighet med artikel 10 i direktiv 88/379/EEG (EGT L 76, 22.3.1991, s. 35), rådets direktiv 98/24/EG av den 7 april 1998 om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet (fjortonde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG; EGT L 131, 5.5.1998, s. 11) samt Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG av den 31 maj 1999 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat (EGT L 200, 30.7.1999, s. 1).(10) Riskbedömningsrapporterna har sakkunniggranskats av CSTEE, vars utlåtanden finns på webbplatsen http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/sct/outcome_en.html.BILAGADEL 1>Plats för tabell>Riskbedömningen baseras på nuvarande hantering under livscykeln för det aktuella ämnet, när det framställs i eller importeras till Europeiska gemenskapen, såsom beskrivs i den riskbedömningsrapport som överlämnas till kommissionen av den rapporterande medlemsstaten.Med tillgängliga uppgifter som underlag har man i riskbedömningen kommit fram till att ämnet i Europeiska gemenskapen används som mellanprodukt vid framställning av färgämnen och pigment. Det var inte möjligt att få fram uppgifter om användningen av den totala mängden av ämnet som framställs i eller importeras till Europeiska gemenskapen. Därför kan det finnas användningsområden som inte omfattas av föreliggande riskbedömning.Ämnet har inte testats tillräckligt med avseende på sensibilisering, och inte heller med avseende på reproduktiv toxicitet. Följaktligen innehåller rapporten ingen bedömning av hälsorisker med avseende på dessa effekter. Dessa test har inte varit nödvändiga, eftersom ämnet fastställts vara en carcinogen utan tröskelvärde.I. RISKBEDÖMNINGA. MÄNNISKORS HÄLSAFöljande slutsats kan dras av bedömningen av riskerna föranställda:Det krävs särskilda åtgärder för att begränsa riskerna. Denna slutsats grundas på- farhågor för generell systemisk toxicitet, mutagenicitet och carcinogenicitet till följd av exponering vid installering av rör för gastrycksutjämning vid bearbetning av ämnet.Man kan inte utesluta risker vid något av övriga exponeringsfall, eftersom ämnet har fastställts vara en carcinogen utan tröskelvärde. Man bör undersöka huruvida nuvarande metoder för begränsning av ämnets förekomst är ändamålsenliga och huruvida ytterligare konkreta åtgärder är praktiskt genomförbara och användbara. Riskbedömningen pekar emellertid mot att riskerna redan nu är små. Detta bör beaktas när man bedömer ändamålsenligheten hos nuvarande metoder för begränsning av ämnets förekomst och huruvida ytterligare konkreta åtgärder för att minska riskerna är praktiskt genomförbara och användbara.Följande slutsats kan dras av bedömningen av riskerna förkonsumenter:Det krävs särskilda åtgärder för att begränsa riskerna. Denna slutsats grundas på- farhågor för generell systemisk toxicitet, mutagenicitet och carcinogenicitet till följd av hudexponering från textilier som är behandlade med färgämnen baserade på det aktuella ämnet,- farhågor för att småbarn kan hamna i riskzonen för generell systemisk toxicitet, mutagenicitet och carcinogenicitet till följd av oral exponering genom sugning på textilier som är behandlade med färgämnen baserade på det aktuella ämnet.Man kan inte utesluta risker vid något av övriga exponeringsfall, eftersom ämnet har fastställts vara en carcinogen utan tröskelvärde. Man bör undersöka huruvida nuvarande metoder för begränsning av ämnets förekomst är ändamålsenliga och om ytterligare konkreta åtgärder är praktiskt genomförbara och användbara. Riskbedömningen pekar emellertid mot att riskerna redan nu är små. Detta bör beaktas när man bedömer ändamålsenligheten hos nuvarande metoder för begränsning av ämnets förekomst och huruvida ytterligare konkreta åtgärder för att minska riskerna är praktiskt genomförbara och användbara.Följande slutsats kan dras av bedömningen av riskerna förmänniskor som exponeras via miljön:Det krävs särskilda åtgärder för att begränsa riskerna. Denna slutsats grundas på det faktum att risker inte kan uteslutas, eftersom ämnet har fastställts vara en carcinogen utan tröskelvärde. Man bör undersöka huruvida nuvarande metoder för begränsning av ämnets förekomst är ändamålsenliga och om ytterligare konkreta åtgärder är praktiskt genomförbara och användbara. Riskbedömningen pekar emellertid på att riskerna redan nu är små. Det bör beaktas när man bedömer ändamålsenligheten hos nuvarande metoder för begränsning av ämnets förekomst och huruvida ytterligare konkreta åtgärder för att minska riskerna är praktiskt genomförbara och användbara.Följande slutsats kan dras av bedömningen av riskerna förmänniskors hälsa (fysikalisk-kemiska egenskaper):Det finns för närvarande inget behov av ytterligare information eller tester eller av andra riskbegränsande åtgärder än de som redan tillämpas. Denna slutsats grundas på- att riskbedömningen visar att ämnet inte väntas medföra några risker. De åtgärder som redan tillämpas anses vara tillräckliga.B. MILJÖFöljande slutsats kan dras av bedömningen av riskerna föratmosfär, akvatiska ekosystem och terrestra ekosystem:Det finns för närvarande inget behov av ytterligare information eller tester eller av andra riskbegränsande åtgärder än de som redan tillämpas. Denna slutsats grundas på- att riskbedömningen visar att ämnet inte väntas medföra några risker. De åtgärder som redan tillämpas anses vara tillräckliga.Följande slutsats kan dras av bedömningen av riskerna förmikroorganismer i avloppsreningsverk:Det finns för närvarande inget behov av ytterligare information eller tester eller av andra riskbegränsande åtgärder än de som redan tillämpas. Denna slutsats grundas på- att riskbedömningen visar att ämnet inte väntas medföra några risker. De åtgärder som redan tillämpas anses vara tillräckliga.II. STRATEGI FÖR ATT BEGRÄNSA RISKERNAFör anställda:Gemenskapens nuvarande arbetarskyddslagstiftning skall tillämpas. Direktiv 90/394/EEG (om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener i arbete) är här ett centralt inslag, och lagstiftningen anses på det hela taget fungera tillfredsställande som ramlagstiftning för det aktuella ämnet när det gäller att minska dess risker i erforderlig utsträckning. Därför erinras berörda företag om sina skyldigheter att sörja för att den exponering som uppstår på arbetsplatserna i samband med installeringen av rör för gastrycksutjämning minskas till en så låg nivå som är teknisk möjlig, och att alternativa processer eller ersättningsämnen sätts in som inte är farliga, eller mindre farliga, för de anställdas hälsa och säkerhet.För konsumenterUtkastet till den nittonde ändringen av direktiv 76/769/EEG beträffande begränsning av användning och utsläppande på marknaden av azofärger anses på ett verkningsfullt sätt minska den risk som uppkommer när o-anisidin avges från färgade textilier och kläder. Genomförandet av denna ändring bör därför påskyndas så mycket som möjligt. Att åtgärden är verkningsfull bör kontrolleras med hjälp av övervakningsprogram.DEL 2>Plats för tabell>Riskbedömningen baseras på hantering under livscykeln för det aktuella ämnet när det framställs i eller importeras till Europeiska gemenskapen, såsom beskrivs i den riskbedömningsrapport som överlämnas till kommissionen av den rapporterande medlemsstaten.Med tillgängliga uppgifter som underlag har man i riskbedömningen kommit fram till att ämnet i Europeiska gemenskapen i huvudsak används som lösningsmedel i processer för framställning av för läkemedel, bekämpningsmedel, magnetband, lim och andra produkter. Det var inte möjligt att få fram uppgifter om användningen av den totala mängden av ämnet som framställs i eller importeras till Europeiska gemenskapen. Därför kan det finnas användningsområden som inte omfattas av föreliggande riskbedömning.Vid riskbedömningen har man fastställt förekomst av andra exponeringskällor för ämnet som är av betydelse för människa och miljö. Det gäller särskilt när ämnet uppstår som en biprodukt i en rad industriprocesser, t.ex. etoxyleringsreaktioner, som inte är resultatet av livscykeln för den aktuella substansen. Bedömningen av riskerna som uppstår från dessa sistnämnda exponeringar ingår inte i riskbedömningen, men den rapporterande medlemsstaten upplyser om dem i sin riskbedömningsrapport till kommissionen.I. RISKBEDÖMNINGA. MÄNNISKORS HÄLSAFöljande slutsats kan dras av bedömningen av riskerna föranställda:Det krävs särskilda åtgärder för att begränsa riskerna. Denna slutsats grundas på- farhågor för hudavfettning med påföljande hudskador till följd av exponering vid framställning, formulering eller användning av ämnet eller en produkt som innehåller det,- farhågor för generell systemisk toxicitet och carcinogenicitet till följd av hudexponering från användning av ämnet i rengöringsmedel,- farhågor för generell systemisk toxicitet och carcinogenicitet till följd av inandning vid formulering av ämnet.Följande slutsats kan dras av bedömningen av riskerna förkonsumenter och människor som exponeras via miljön:Det finns för närvarande inget behov av ytterligare information eller tester eller av andra riskbegränsande åtgärder än de som redan tillämpas. Denna slutsats grundas på- att riskbedömningen visar att ämnet inte väntas medföra några risker. De åtgärder som redan tillämpas anses vara tillräckliga.Följande slutsats kan dras av bedömningen av riskerna förmänniskors hälsa (fysikalisk-kemiska egenskaper):Det finns för närvarande inget behov av ytterligare information eller tester eller av andra riskbegränsande åtgärder än de som redan tillämpas. Denna slutsats grundas på- att riskbedömningen visar att ämnet inte väntas medföra några risker. De åtgärder som redan tillämpas anses vara tillräckliga.B. MILJÖFöljande slutsats kan dras av bedömningen av riskerna föratmosfär, akvatiska ekosystem och terrestra ekosystem:Det finns för närvarande inget behov av ytterligare information eller tester eller av andra riskbegränsande åtgärder än de som redan tillämpas. Denna slutsats grundas på- att riskbedömningen visar att ämnet inte väntas medföra några risker. De åtgärder som redan tillämpas anses vara tillräckliga.Följande slutsats kan dras av bedömningen av riskerna förmikroorganismer i avloppsreningsverk:Det finns för närvarande inget behov av ytterligare information eller tester eller av andra riskbegränsande åtgärder än de som redan tillämpas. Denna slutsats grundas på- att riskbedömningen visar att ämnet inte väntas medföra några risker. De åtgärder som redan tillämpas anses vara tillräckliga.II. STRATEGI FÖR ATT BEGRÄNSA RISKERNAFör anställda:Gemenskapens nuvarande arbetarskyddslagstiftning skall tillämpas. Den anses på det hela taget fungera tillfredsställande som ramlagstiftning för det aktuella ämnet när det gäller att i erforderlig utsträckning minska dess risker.Med stöd av denna ramlagstiftning rekommenderas- att man på gemenskapsnivå utarbetar ett yrkeshygieniskt gränsvärde för ämnet.