title: Rådets rekommendation (EU) 2015/1029 av den 19 juni 2015 om att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott i Förenade kungariket att upphöra

text:
               30.6.2015

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 163/55

         RÅDETS REKOMMENDATION (EU) 2015/1029
   av den 19 juni 2015
   om att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott i Förenade kungariket att upphöra
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.7,
   med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och
   av följande skäl:

               (1)

               I enlighet med artikel 126 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i sina offentliga finanser.

               (2)

               I enlighet med punkt 4 i protokoll (nr 15) om vissa bestämmelser angående Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, fogat till fördraget om Europeiska unionen och EUF-fördraget, ska inte skyldigheten i artikel 126.1 i EUF-fördraget om att undvika alltför stora underskott tillämpas på Förenade kungariket, såvida landet inte inför euron. I punkt 5 i det protokollet fastställs att Förenade kungariket ska bemöda sig om att undvika ett alltför stort underskott.

               (3)

               Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målet om sunda offentliga finanser, som ett sätt att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark varaktig tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning.

               (4)

               Den 8 juli 2008 beslöt rådet i enlighet med artikel 104.6 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget) att det förelåg ett alltför stort underskott i Förenade kungariket och utfärdade en rekommendation om att det alltför stora underskottet skulle korrigeras senast budgetåret 2009–2010, i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget och artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (1)
                   (2).

               (5)

               I enlighet med artikel 104.8 i EG-fördraget beslutade rådet den 27 april 2009 att Förenade kungariket inte hade vidtagit några åtgärder som svar på rådets rekommendation av den 8 juli 2008 (3). Den 2 december 2009 utfärdade rådet en reviderad rekommendation i enlighet med artikel 126.7 i EUF-fördraget, i vilken Förenade kungariket rekommenderas att få situationen med det alltför stora offentliga underskottet att upphöra senast 2014–2015. Den 6 juli 2010 drog kommissionen på grundval av kommissionens vårprognos 2010 slutsatsen att Förenade kungariket hade vidtagit effektiva åtgärder i enlighet med rådets rekommendation av den 2 december 2009 och ansåg därför att inga ytterligare steg i förfarandet vid alltför stora underskott var nödvändiga vid den tidpunkten.

               (6)

               Den 19 juni 2015 fastslog rådet i enlighet med artikel 126.8 i EUF-fördraget att Förenade kungariket inte hade vidtagit effektiva åtgärder under perioden 2010–2011 till 2014–2015 i enlighet med rådets rekommendation av den 2 december 2009.

               (7)

               I enlighet med artikel 126.7 i EUF-fördraget och artikel 3 i förordning (EG) nr 1467/97 ska rådet ge rekommendationer till den berörda medlemsstaten för att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra inom en viss tid. I rekommendationen fastställs en tidsfrist på högst sex månader för den berörda medlemsstaten för att vidta effektiva åtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet. I sin rekommendation om att korrigera ett alltför stort underskott ska rådet också som riktmärke begära att årliga budgetmål ska uppnås som, på grundval av den prognos som ligger till grund för rekommendationen, är förenliga med en årlig förbättring av det strukturella saldot på minst 0,5 % av BNP, dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

               (8)

               I kommissionens uppdaterade vårprognos 2015 (4) förutses en ökning av real BNP med 2,4 % under 2015–2016 och med 2,1 % under 2016–2017, efter en BNP-tillväxt på 2,8 % under 2014–2015 (5). De främsta tillväxtfaktorerna härrör under båda åren från inhemsk efterfrågan. Den privata konsumtionen förväntas återhämta sig gradvis under prognosperioden, eftersom nominella löneökningar tar fart och inflationen är fortsatt låg. Inflationen har minskat snabbt från en topp på 5,2 % i september 2011 till 0,1 % under det första kvartalet 2015. Den förväntas öka till 1,1 % under det sista kvartalet 2015 med en årlig beräkning på 0,4 %, och fortsätta att öka till 1,6 % under 2016. Investeringarna väntas sjunka något från och med 2014 men torde förbli relativt starka baserade på fördelaktiga kreditvillkor, sunda företagsvinster och stark efterfrågan. Den externa sektorn förväntas fortsätta att bidra negativt till tillväxt, men i lägre grad eftersom utsikterna för euroområdet, som är Förenade kungarikets största handelspartner, förbättras. Sysselsättningen har varit hög och arbetslöshetsnivån förväntas sjunka till 5,4 % under 2015 och ytterligare till 5,3 % under 2016.

               (9)

               Det offentliga underskottet har minskat från en topp på 10,9 % av BNP 2009–2010 till 5,2 % av BNP 2014–2015. Under samma period har det strukturella saldot minskat från 8,0 % av BNP till 4,7 % av BNP. Den genomsnittliga årliga förbättringen i den strukturella insatsen uppgick till 0,7 % mellan perioden 2010–2011 och 2014–2015. Justerat för effekterna av ändringar av den potentiella produktionstillväxten mellan den nuvarande prognosen och den som låg till grund för rådets rekommendationer av den 2 december 2009, samt för effekterna av inkomstutvecklingen jämfört med dem som följer av normal elasticitet i förhållande till BNP-tillväxten, uppskattas den genomsnittliga årliga justerade strukturella insatsen under perioden till 1,1 % av BNP. Den stora majoriteten av åtgärder för den konsolideringsplan som fastställdes i nödbudgeten i juni 2010 uppgick till 2,5 % av BNP under perioden 2010–2011 och 2014–2015. Drygt en fjärdedel av dessa var skatteåtgärder, varav utgiftsnedskärningar stod för resterande trefjärdedelar. Det återstående finanspolitiska konsolideringen på cirka 1 % av BNP genomfördes genom de två meddelandena innan budgeten från juni 2010 och de påföljande budgetarna och höstdeklarationerna fram till november 2014. Det förekom vissa förändringar mellan löpande utgifter och kapitalutgifter och konsolideringsperioden förlängdes till 2018–2019.

               (10)

               Den offentliga bruttoskulden ökade från 42,7 % av BNP under 2007–2008 till 88,4 % under 2014–2015. Den har kontinuerligt legat över fördragets referensvärde sedan perioden 2009–2010. Den primära underskottsdynamiken och interventionerna inom finanssektorn, som effektivt nationaliserade två banker, har bidragit till denna ökning av skuldsättningen. På grundval av kommissionens vårprognos 2015 beräknas ytterligare en marginell ökning av den offentliga skuldkvoten. Samtidigt kan poster utanför balansräkningen relaterade till interventionerna inom finanssektorn ha en positiv effekt på den framtida skuldutvecklingen.

               (11)

               Eftersom det nominella underskottet under 2014–2015 uppgick till 5,2 % av BNP, korrigerade inte Förenade kungariket det alltför stora underskottet inom den tidsfrist som fastställts i rådets rekommendation av den 2 december 2009. Detta berodde på att det saknades tillräckliga åtgärder, tillsammans med ett mycket mer ogynnsamt utgångsläge för tillväxt, med revideringar som sänkte BNP-tillväxten med 1,0 procentenheter under 2008–2009 till – 2,3 %. I enlighet med artikel 126.7 i EUF-fördraget och i linje med reglerna i stabilitets- och tillväxtpakten är det motiverat med en reviderad rekommendation till Förenade kungariket för att fastställa en ny tidsfrist för korrigeringen av det alltför stora underskottet.

               (12)

               Mot bakgrund av osäkerheterna kring den ekonomiska och finanspolitiska utvecklingen bör det budgetmål som rekommenderas för det sista året av korrigeringsperioden fastställas till en nivå som ligger något under fördragets referensvärde, för att garantera en effektiv och varaktig korrigering inom den begärda tidsfristen.

               (13)

               Att bevilja Förenade kungariket ytterligare ett år, vilket är den allmänna regeln enligt förordning (EG) nr 1467/97, skulle vara alltför krävande för Förenade kungariket, eftersom det skulle innebära en justering av det nominella underskottet på 2,2 % av BNP. En sådan justering under 2015–2016 skulle i stor utsträckning kunna påverka den senaste tidens ökning av reallönerna och därigenom få negativa konsekvenser för tillväxten. Det skulle också kräva ett genomförande av ytterligare åtgärder under en mycket snäv tidsplan. Mot bakgrund av kommissionens uppdaterade vårprognos 2015 skulle en sådan justering ha en mycket negativ inverkan på den ekonomiska tillväxten. Det förefaller därför lämpligt att förlänga tidsfristen för Förenade kungariket med två år för att få ett slut på det alltför stora underskottet.

               (14)

               Beviljandet av ytterligare två år för korrigeringen av det alltför stora underskottet skulle innebära mellanliggande nominella underskottsmål på 4,1 % av BNP under 2015–2016 och på 2,7 % av BNP under 2016–2017. Den underliggande förbättringen av det strukturella budgetsaldot som dessa mål förutsätter är 0,5 % av BNP och 1,1 % av BNP. Grundscenariot i kommissionens uppdaterade vårprognos 2015 inbegriper tidigare aviserade diskretionära åtgärder på 1,4 % av BNP under perioden 2015–2016 och 2016–2017. Tre fjärdedelar av dessa utgörs av utgiftsminskningar. Denna anpassningsbana ger en tillräcklig säkerhetsmarginal i förhållande till referensvärdet för underskottet på 3 % av BNP och förväntas vara det minst skadliga för tillväxt, samtidigt som den möjliggör anslutning till den minsta föreskrivna årliga strukturella förbättringen på 0,5 % av BNP. För att nå dessa mål måste Förenade kungariket fullt ut och i god tid genomföra de åtgärder som aviserats fram till och med 2015 års budget, där alla ändringar i förhållande till nuvarande planer är finanspolitiskt neutrala. I detta fall kommer inga ytterligare åtgärder utöver de som redan aviserats att behövas.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

               1.

               Förenade kungariket bör få den rådande situationen med ett alltför stort underskott att upphöra senast 2016–2017.

               2.

               Förenade kungariket bör nå ett nominella underskott på 4,1 % av BNP under 2015–2016 och på 2,7 % av BNP under 2016–2017, vilket är förenligt med en förbättring av det strukturella saldot med 0,5 % av BNP under 2015–2016 och med 1,1 % av BNP under 2016–2017, baserat på kommissionens uppdaterade vårprognos 2015.

               3.

               Förenade kungariket bör till fullo genomföra alla de konsolideringsåtgärder som förts in i alla budgetar och höstdeklarationer fram till och med 2015 års budget för att uppnå den rekommenderade strukturella korrigeringen, där alla ändringar är finanspolitiskt neutrala i förhållande till de nuvarande planerna. Förenade kungariket bör också i detalj ange alla utgiftsnedskärningar i kommande översyn av utgifterna. Dessa är nödvändiga för att säkerställa att det alltför stora underskottet korrigeras senast 2016–2017.

               4.

               Förenade kungariket bör påskynda minskningen av det nominella underskottet under 2015–2016 och 2016–2017 om de ekonomiska, finansiella eller finanspolitiska förhållandena blir bättre än förväntat. Genom finanspolitiska konsolideringsåtgärder bör man säkerställa en bestående förbättring av det strukturella saldot i de offentliga finanserna på ett tillväxtfrämjande sätt. I synnerhet bör ytterligare nedskärningar i kapitalutgifter undvikas.

               5.

               Rådets fastställer en tidsfristen fram till den 15 oktober 2015 för Förenade kungariket för att i) vidta effektiva åtgärder och ii) att i enlighet med artikel 3.4a i förordning (EG) nr 1467/97 i detalj rapportera om den konsolideringsstrategi som planerats för att uppnå målen.

         Dessutom bör de brittiska myndigheterna i) rätta sig efter skyldigheten att fastställa ett medelfristigt budgetmål i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten och ii) genomföra de planerade reformerna för att öka den statliga pensionsåldern för att bidra till att stärka de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.
   Slutligen, för att säkerställa att strategin för finanspolitisk konsolidering blir en framgång kommer det dessutom att vara viktigt att stödja denna med omfattande strukturreformer, i linje med rådets rekommendationer till Förenade kungariket inom ramen för den europeiska planeringsterminen, inte minst de som rör den förebyggande delen av förfarandet vid makroekonomiska obalanser.
   Denna rekommendation riktar sig till Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland.

      Utfärdad i Luxemburg den 19 juni 2015.

            På rådets vägnar

         J. REIRS

            Ordförande

      (1)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

      (2)  Alla handlingar som rör förfarandet vid alltför stora underskott i fråga om Förenade kungariket finns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/uk_en.htm

      (3)  Rådets beslut 2009/409/EG av den 27 april 2009 om fastställande, i enlighet med artikel 104.8 i fördraget, av om Förenade kungariket har vidtagit effektiva åtgärder för att efterkomma rådets rekommendation av den 8 juli 2008 enligt artikel 104.7 (EUT L 132, 29.5.2009, s. 11).

      (4)  BNP-tillväxten under första kvartalet 2015 offentliggjordes efter slutförandet av kommissionens vårprognos 2015, vilket förklarar varför den nuvarande bedömningen av effektiva åtgärder grundar sig på en uppdaterad prognos.

      (5)  I den offentliggjorda vårprognosen redovisas bara siffror för kalenderåren. Budgetårens värden beräknas ur kvartalssiffrorna i den offentliggjorda prognosen.


title: Kommissionens rekommendation (EU) 2016/136 av den 28 januari 2016 om genomförandet av åtgärder mot missbruk av skatteavtal [delgivet med nr C(2016) 271]

text:
               2.2.2016

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 25/67

         KOMMISSIONENS REKOMMENDATION (EU) 2016/136
   av den 28 januari 2016
   om genomförandet av åtgärder mot missbruk av skatteavtal

         [delgivet med nr C(2016) 271]

   EUROPEISKA KOMMISSIONEN UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och
   av följande skäl:

               (1)

               Skatteavtal spelar en viktig roll för att främja en effektiv gränsöverskridande handel genom förbättrad säkerhet för skattebetalarna vad gäller deras internationella kontakter. Genom att ingå ett skatteavtal enas de avtalsslutande staterna om att fördela beskattningsrätten sinsemellan i syfte att undanröja dubbelbeskattning och därigenom främja ekonomisk verksamhet och tillväxt. Skatteavtal bör inte skapa möjligheter till utebliven eller nedsatt beskattning genom utnyttjande av det mest förmånliga avtalet (treaty shopping) eller andra strategier som innebär missbruk, vilket endast motverkar syftet med sådana avtal och urholkar skatteinkomsterna i de avtalsslutande staterna. Europeiska kommissionen ger sitt fulla stöd till insatserna för att motverka missbruk av skatteavtal.

               (2)

               Efter offentliggörandet av rapporten ”Addressing base erosion and profit shifting (BEPS)” i februari 2013, antog OECD och G20-länderna en handlinsplan i 15 punkter för att ta itu med urholkningen av skattebasen och överföringen av vinster i september 2013. Som ett resultat av det gemensamma initiativet offentliggjordes slutliga rapporter om punkterna 6 (förhindra beviljande av förmåner enligt avtalen under olämpliga förhållanden) och 7 (förhindra konstlat undvikande av fast driftställe-status) i oktober 2015. I båda rapporterna föreslås ändringar av OECD:s modellavtal för skatter och en integrering i det multilaterala instrumentet för att genomföra resultaten från arbetet med avtalsfrågor senast före utgången av 2016, enligt mandatet i OECD-G20-projektet. Sammantaget är de ändringar som föreslås i de två rapporterna avsedda att göra det möjligt för länderna att ta itu med sina skatteavtalsrelaterade farhågor vad gäller urholkning av skattebasen och överföring av vinster.

               (3)

               I slutrapporten om punkt 6 identifieras missbruk av skatteavtal, särskilt treaty shopping, som en viktig källa till farhågor relaterade till urholkning av skattebasen och överföring av vinster, och i den föreslås ett tillvägagångssätt som bygger på olika typer av garantier mot sådant missbruk av avtalsbestämmelser och en viss flexibilitet i fråga om hur de ska användas. Förutom att föreslå ett förtydligande av att skatteavtal inte är avsedda att skapa möjligheter till dubbel icke-beskattning, rekommenderas i rapporten bland annat att en allmän regel för att motverka missbruk integreras i det multilaterala instrumentet som bygger på en ”bedömning av huvudsakligt syfte” av transaktioner eller arrangemang.

               (4)

               I slutrapporten beträffande punkt 7 urskiljs särskilt provisionsförfaranden och utnyttjandet av särskilda undantag från definitionen av ett fast driftställe som de vanligaste strategierna för att på ett konstlat sätt undvika skattepliktig hemvist i form av ett fast driftställe. Provisionsförfarandena brukar dra nytta av den relativt formella utformningen av den nuvarande artikel 5.5 i OECD:s modellavtal för skatter vad gäller ingående av försäljningsavtal. De specifika undantagen från definitionen av ett fast driftsställe som är tillämpliga på verksamheter av förberedande eller underordnad karaktär är, förutom att de är sårbara för missbruk genom strategier som grundar sig på fragmenterade verksamheter, illa rustade för att handskas med affärsmodeller i den digitala ekonomin. I rapporten föreslås därför ändringar av artikel 5 i OECD:s modellavtal för skatter för att göra den mer motståndskraftig mot artificiella konstruktioner för att kringgå dess tillämpning.

               (5)

               Det är viktigt för en väl fungerande inre marknad att medlemsstaterna kan driva effektiva skattesystem och förhindra att deras skattebaser orättmätigt urholkas till följd av oavsiktlig utebliven beskattning och missbruk, och att lösningarna för att skydda deras skattebaser inte skapar oberättigade obalanser och snedvridning av marknaden.

               (6)

               Det är lika viktigt att de åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att fullgöra sina åtaganden inom ramen för urholkning av skattebasen och överföring av vinster är förenliga med de standarder som man kommit överens om i hela unionen, så att det skapas rättssäkerhet för både skattebetalare och skatteförvaltningar.

               (7)

               I syfte att garantera överensstämmelse med unionsrätten behöver den allmänna regeln för att motverka missbruk som bygger på en bedömning av huvudsakligt syfte, som föreslås i slutrapporten om punkt 6, anpassas till Europeiska unionens domstols rättspraxis vad avser rättsmissbruk.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.
   1.   SYFTE OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE
   Denna rekommendation avser Europeiska unionens medlemsstaters genomförande av åtgärder mot missbruk av skatteavtal.
   2.   ALLMÄN REGEL FÖR ATT MOTVERKA MISSBRUK SOM BYGGER PÅ EN BEDÖMNING AV HUVUDSAKLIGT SYFTE.
   När medlemsstaterna, i skatteavtal som de ingår med varandra eller med tredjeländer, inför en allmän regel för att motverka missbruk som bygger på en bedömning av huvudsakligt syfte med tillämpning av mallen i OECD:s modellavtal för skatter, uppmanas medlemsstaterna att i avtalen införa följande ändring:

      ”Utan hinder av andra bestämmelser i detta avtal ska en förmån enligt detta avtal inte beviljas för inkomst eller kapital om den är rimlig att ingå, med beaktande av alla relevanta fakta och omständigheter, om erhållandet av denna förmån var ett av de viktigaste syftena med varje avtal eller transaktion som direkt eller indirekt resulterade i denna förmån, såvida det inte är fastställt att
            den återspeglar en verklig ekonomisk verksamhet eller att
          beviljandet av denna förmån under dessa omständigheter skulle vara förenligt med ändamålet och syftet i detta avtals relevanta bestämmelser.”

   3.   DEFINITION AV FAST DRIFTSTÄLLE
   Medlemsstaterna uppmanas, i skatteavtal som de ingår med varandra eller med tredjeländer, att genomföra och använda de nya bestämmelser som föreslås i artikel 5 i OECD:s modellavtal för skatter för att motverka konstlat undvikande av fast driftställe-status som anges i slutrapporten om punkt 7 i handlingsplanen mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster.
   4.   UPPFÖLJNING
   Medlemsstaterna bör informera kommissionen om de åtgärder som vidtagits för att följa denna rekommendation samt om eventuella ändringar av sådana åtgärder.
   Kommissionen kommer att offentliggöra en rapport om tillämpningen av denna rekommendation inom tre år efter det att den har antagits.
   5.   ADRESSATER
   Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdad i Bryssel den 28 januari 2016.

            På kommissionens vägnar

         Pierre MOSCOVICI

            Ledamot av kommissionen