title: Rekommendation till rådets beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott i Grekland

text:
Avis juridique important

|

52004SC0815

Rekommendation till Rådets beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott i Grekland  /* SEK/2004/0815 slutlig */

Rekommendation till RÅDETS BESLUT om förekomsten av ett alltför stort underskott i Grekland(framlagd av kommissionen)MOTIVERINGDen 7 april 2004 offentliggjorde kommissionen sina vårprognoser [1]. Enligt prognoserna, som tog hänsyn till de reviderade uppgifter som Grekland meddelade den 30 mars 2004, men som ännu inte har godkänts av Eurostat, blev underskottet i den offentliga sektorns finanser 2,95 % av BNP 2003. Efter kontakter med Eurostat lämnade de grekiska myndigheterna i slutet av april in ytterligare en reviderad anmälan med uppgift om ett underskott för 2003 på 3,2 % av BNP, vilket således innebär ett överskridande av fördragets referensvärde på 3 % av BNP och en betydande ökning jämfört med underskottet 2002 (1,5 % av BNP). Den offentliga bruttoskulden ligger dessutom med 103,0 procentenheter av BNP långt över fördragets referensvärde på 60 %. På grundval av detta faktaunderlag inledde kommissionen förfarandet vid alltför stora underskott beträffande Grekland den 19 maj 2004, genom att anta den rapport som avses i artikel 104.3 i fördraget [2].[1]  Kommissionens vårprognos 2004 återfinns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.[2]  Den fullständiga texten till denna rapport återfinns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.Tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott regleras av artikel 104 i fördraget och av rådets förordning (EG) nr 1467/97 "om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott", som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten [3].[3]  EGT L 209, 2.8.1997.I kommissionens rapport i enlighet med artikel 104.3 i fördraget fastslogs att det offentliga underskottet på drygt 3,2 % av BNP för 2003, vilket överstiger fördragets referensvärde på 3 % av BNP, inte uppstått till följd av en i stabilitets- och tillväxtpaktens mening osedvanlig händelse utanför de grekiska myndigheternas kontroll, och inte heller uppstått till följd av en kraftig konjunkturnedgång, som i stabilitets- och tillväxtpakten definieras som ett årligt fall i real BNP på minst 2 %. Underskottet uppstod tvärtom i en situation med starkt positiv tillväxt, med en BNP-tillväxt i reala termer 2003 på 4,2 % 2003 och ett positivt produktionsgap på omkring 1,5 % av BNP. Utfallet för underskottet i den offentliga sektorns finanser skall jämföras med det mål för underskottet på 0,9 % av BNP som lades fast i det uppdaterade stabilitetsprogrammet från december 2002. Den betydande avvikelsen beror på icke-återkommande faktorer (överskridanden av utgiftstaken i samband med förberedelserna av de olympiska spelen och kompensation för skador orsakade av vädret), högre primära utgifter än planerat (sociala transfereringar och löner i den offentliga sektorn) och lägre budgetinkomster än planerat (moms, inkomstskatt och omklassificering av transaktionsslaget för en betalning från Postsparbanken till regeringen). Beträffande utvecklingen under 2004 hävdas i rapporten att det offentliga underskottet sannolikt kommer att öka och ligga kvar över 3 % av BNP, om inte ytterligare åtgärder vidtas.I kommissionens rapport, grundad på kommissionens vårprognoser, fastställdes också att den offentliga skuldkvoten uppgick till 103 % av BNP 2003, vilket ligger långt över fördragets referensvärde på 60 %. Det konstateras även att kommissionen räknar med att skuldkvoten kommer att minska endast marginellt, till 102,8 % av BNP 2004, vilket är högre än 98,3 % av BNP, som är den siffra som rapporterades av de grekiska myndigheterna den 4 maj 2004. Enligt rapporten ger såväl den höga skuldkvoten som dess långsamma minskning anledning till oro, särskilt under en period av hög nominell tillväxt och ett positivt och växande produktionsgap. I fördragets artikel 104.4 föreskrivs att "[d]en kommitté som upprättas enligt artikel 114 (dvs. Ekonomiska och finansiella kommittén) skall yttra sig över kommissionens rapport". Kommittén avgav sitt yttrande den 2 juni 2004, och anslöt sig till den bedömning som kommissionen gjort i sin rapport. Kommittén fastslog särskilt att utvecklingen för de offentliga finanserna i Grekland under 2003 tydde på ett alltför stort underskott enligt båda de kriterier som anges i artikel 104.2 för fastställande av sådana underskott. Även om man tar hänsyn till andra relevanta faktorer, särskilt det ekonomiska läget på medellång sikt och kvoten för de offentliga investeringarna, påverkas inte den bedömning som baseras på kriterierna. Kommittén fann också att det med den politik som för närvarande drivs och med nuvarande tillväxtperspektiv är sannolikt att underskottet i de offentliga finanserna skulle fortsätta att överstiga fördragets referensvärde under 2004 och att den offentliga bruttoskuldkvoten även under år 2004 skulle ligga kvar långt över fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Kommittén ansåg att såväl den höga skuldkvoten som dess långsamma minskning ger anledning till oro, särskilt under en period av hög nominell tillväxt och positiva och växande produktionsgap. Kommissionen anser, efter att ha granskat de relevanta faktorer som den tagit hänsyn till i sin rapport och med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande, att det föreligger ett alltför stort underskott i Grekland. Detta yttrande, som antogs av kommissionen den 24 juni 2004, har avgivits till rådet i enlighet med artikel 104.5 i fördraget. Kommissionen rekommenderar rådet att fatta ett beslut med denna innebörd i enlighet med artikel 104.6 och överlämnar härmed en rekommendation till ett sådant beslut. Vidare överlämnar kommissionen till rådet en rekommendation till rådets rekommendation som, i enlighet med fördragets artikel 104.7, skall föreläggas Grekland för att få denna situation att upphöra.RÅDETS BESLUT om förekomsten av ett alltför stort underskott i GreklandEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUTmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 104.6 i detta,med beaktande av kommissionens rekommendation,med beaktande av de påpekanden som har gjorts av Grekland, ochav följande skäl:(1) Enligt artikel 104 i fördraget skall medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser. (2) Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målsättningen om sunda offentliga finanser som ett sätt att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark varaktig tillväxt som främjar skapandet av sysselsättning.(3) I förfarandet vid alltför stora underskott enligt artikel 104 föreskrivs att det skall beslutas huruvida det föreligger ett alltför stort underskott. I protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som bifogats fördraget anges närmare bestämmelser om genomförandet av förfarandet vid alltför stora underskott. I rådets förordning (EG) nr 3605/93 [4] ändrad genom rådets förordning (EG) nr 475/2000 [5] och genom kommissionens förordning (EG) nr 351/2002 [6] fastställs detaljerade regler och definitioner för tillämpningen av bestämmelsen i nämnda protokoll.[4]  EGT L 332, 31.12.1993, s. 7.[5]  EGT L 58, 3.3.2000, s. 1.[6]  EGT L 55, 26.2.2002 s. 23.(4) I artikel 104.5 i fördraget anges att kommissionen skall avge ett yttrande till rådet om kommissionen anser att det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott i en medlemsstat. Kommissionen avgav ett sådant yttrande om Grekland till rådet den 24 juni 2004. Efter att ha undersökt alla relevanta faktorer som den tagit hänsyn till i sin rapport i enlighet med artikel 104.3 och med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande i enlighet med artikel 104.4, drog kommissionen i sitt yttrande av den 24 juni 2004 slutsatsen att det föreligger ett alltför stort underskott i Grekland.(5) Genom artikel 104.6 i fördraget fastställs att rådet skall beakta eventuella synpunkter från den berörda medlemsstaten innan rådet, efter en allsidig bedömning, avgör huruvida ett alltför stort underskott föreligger. (6) Den allsidiga bedömningen leder till följande slutsatser: Underskottet i den offentliga sektorns finanser uppgick 2003 till 3,2 % av BNP i Grekland. Att referensvärdet 3 % av BNP överskreds 2003 uppstod inte som ett resultat av en, i stabilitets- och tillväxtpaktens mening, osedvanlig händelse utanför de grekiska myndigheternas kontroll och inte heller till följd av en allvarlig konjunkturnedgång. Underskottet uppstod tvärtom i en situation med starkt positiv tillväxt, som uppgick till 4,2 % 2003 och ett positivt produktionsgap på omkring 1,5 % av BNP. Utfallet för underskottet i den offentliga sektorns finanser skall jämföras med det mål för underskottet på 0,9 % av BNP som lades fast i det uppdaterade stabilitetsprogrammet från december 2002. Enligt kommissionen beror den betydande avvikelsen på dels extraordinära engångsfaktorer (överskridanden av utgiftstaken i samband med förberedelserna av de olympiska spelen och kompensation för skador orsakade av vädret), högre primära utgifter än planerat (sociala transfereringar och löner i den offentliga sektorn) och lägre budgetinkomster än planerat (moms, inkomstskatt och omklassificering av transaktionsslaget för en betalning från Postsparbanken till regeringen). (7) Kommissionen beräknar i sina vårprognoser 2004, på grundval av antagandet om en oförändrad politik och ett underskott för 2003 på 2,95 % av BNP, som är den uppgift som anmäldes i slutet av mars, att det offentliga underskottet 2004 kommer att uppgå till 3,2 % av BNP. (8) Skuldkvoten var 103 % av BNP 2003, långt över fördragets referensvärde 60 %. Kommissionen beräknar även i sina prognoser från våren 2004 att skuldkvoten kommer att minska endast marginellt, till 102,8 % av BNP 2004, vilket är högre än 98,3 % av BNP, som är den siffra som rapporterades av de grekiska myndigheterna den 4 maj 2004. Både den höga skuldkvoten och dess långsamma minskning ger anledning till oro, särskilt under en period av hög nominell tillväxt och ett positivt och växande produktionsgap.(9) Det råder för närvarande osäkerhet om kvaliteten på uppgifterna om de offentliga finanserna. Siffran för det offentliga underskottet på 3,2 % av BNP i anmälan från den 4 maj skall jämföras med den uppgift som anmäldes i början av mars, 1,7 %, som sedermera ändrades till 2,95 % av BNP i slutet av samma månad, efter den nya regeringens initiativ att genomföra en grundlig revision av de offentliga finanserna. Eftersom det återstod öppna frågor runt de underliggande uppgifterna åtog sig de grekiska myndigheterna att snabbt lösa de mest brådskande problemen i nära samarbete med Eurostat. Även om Eurostat har godkänt siffrorna i anmälan från den 4 maj finns det dock tydliga tecken på att det kommer att behöva göras ytterligare betydande korrigeringar, som i fråga om underskotten med stor sannolikhet kommer att bli uppåt, för 2003 och åren dessförinnan, när det blir tid för nästa ordinarie anmälan i september 2004. Dessa korrigeringar förväntas medföra att även uppgifterna om underskottet för 2004 behöver revideras uppåt.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Efter en allsidig bedömning framgår det att det föreligger ett alltför stort underskott i Grekland.Artikel 2Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.Utfärdat i Bryssel (den 5 juli 2004).På rådets vägnar


title: Rekommendation till rådets beslut om bemyndigande för kommissionen att förhandla fram ett ramavtal med Cypern, Malta respektive Turkiet om dessa länders deltagande i gemenskapens program

text:
             EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

                                                 Bryssel den 10.11.2000
                                                 KOM(2000) 725 slutlig

                                  Förslag till

                              RÅDETS BESLUT

om gemenskapens ståndpunkt i associeringsrådet beträffande [land]s deltagande i
                         gemenskapens program

                               Rekommendation

                              RÅDETS BESLUT

om bemyndigande för kommissionen att förhandla fram ett ramavtal med Cypern,
 Malta respektive Turkiet om dessa länders deltagande i gemenskapens program

                          (framlagda av Komissionen)
 ---pagebreak---                                            MOTIVERING

1.      INLEDNING

Vid Europeiska rådets möte i Helsingfors i december 1999 bekräftades den
utvidgningsprocess som inletts vid Europeiska rådets möte i Luxemburg i december 1997.
Den förstärkta strategi inför anslutningen som fastställdes 1997 befästes också. Denna strategi
innehåller som en viktig beståndsdel att de tretton kandidatländerna skall få delta i
gemenskapens program.

Med uttrycket "gemenskapens program" avses här en uppsättning integrerade åtgärder som
fastställts av gemenskapen och som skall vidtas under ett antal år i syfte att främja samarbete
mellan medlemsstaterna på olika särskilt angivna områden med anknytning till gemenskapens
politik. Dessa program utformas för i princip enbart gemenskapens medlemsstater och
finansieras genom särskilda anslag från Europeiska unionens allmänna budget. Uttrycket
omfattar således inte de program vars förmånstagare utgörs av länder som inte är
medlemsstater i unionen (t.ex. Phare-, Tacis- och Meda-programmen).

När det gäller de tio central- och östeuropeiska kandidatländerna1, innehåller deras
respektive Europaavtal bestämmelser om deras deltagande i gemenskapens program. Enligt
dessa Europaavtal skall villkoren och de närmare bestämmelserna för dessa länders
deltagande fastställas i särskilda beslut av respektive associeringsråd.

Med anledning av slutsatserna från Europeiska rådets möten i Luxemburg och Helsingfors har
emellertid kommissionen, i sitt meddelande av den 20 december 1999 om kandidatländernas
deltagande i gemenskapens program, organ och kommittéer [KOM(1999) 710 slutlig],
föreslagit för rådet att gemenskapens förfaranden för att anta dessa beslut av
associeringsråden skall effektiviseras.

2.      DEN AKTUELLA SITUATIONEN

De tio central- och östeuropeiska kandidatländernas samt Cyperns faktiska deltagande i
de gemenskapsprogram som för närvarande står öppna för dem har främjats aktivt sedan
Europeiska rådets möte i Luxemburg. Efter det att en rad beslut av associeringsråden trätt i
kraft 1997 och 1998 har medborgare från de tio central- och östeuropeiska
kandidatländerna deltagit i gemenskapens program på ett flertal områden. Cypern deltar i
program med anknytning till den audiovisuella sektorn, utbildning, yrkesutbildning och
ungdomsfrågor, i enlighet med de avtal som ingicks 1997 (nyligen ingicks överenskommelser
om vetenskaplig forskning och programmet för små och medelstora företag). Malta deltar
sedan i september 2000 i de program som behandlar utbildning (Sokrates) och
yrkesutbildning (Leonardo da Vinci) och kommer att börja delta i programmet för
ungdomsfrågor den 1 januari 2001.

Turkiet deltar ännu inte i full utsträckning i gemenskapens program .

1
       Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Tjeckien och Ungern.

                                                    2
 ---pagebreak--- Erfarenheterna visar att de rättsliga förberedelserna för de tio central- och östeuropeiska
kandidatländernas deltagande krävde fler än 100 enskilda beslut av associeringsråden (dvs.
ett för varje land och program) mellan 1997 och 1999. Antagandet av dessa beslut tog mellan
sex och nio månader, vilket innebar att vissa beslut trädde i kraft först när programmet i fråga
redan pågått ett bra tag.

Mot bakgrund av detta föreslog kommissionen i det ovannämnda meddelandet att ett nytt
tillvägagångssätt skulle införas för kandidatländernas deltagande i den nya generationen av
gemenskapsprogram, varvid man kunde utnyttja det faktum att flertalet av dessa program
skulle ersättas av nya program vid utgången av 1999 eller under 2000.

Till följd av att gemenskapen måste förnya programmen (i vilka det fastställs att
kandidatländerna skall kunna delta), och av att dessa länder på nytt måste ansöka om
deltagande, måste under alla omständigheter bilaterala rättsliga instrument beträffande
villkoren för deltagandet antas, i form av beslut av associeringsrådet när det gäller de tio
central- och östeuropeiska kandidatländerna och överenskommelser eller tilläggsprotokoll
till associeringsavtalen när det gäller Cypern, Malta och Turkiet.

Med hänsyn till kandidatländernas ansökningar om deltagande i nuvarande och framtida
program skulle med utgångspunkt i gällande förfaranden i gemenskapen på detta område mer
än 150 nya internationella instrument behöva antas under de närmaste månaderna i syfte att
formalisera deltagandet.

När det gäller Cypern, Malta och Turkiet skulle ett dubbelt förfarande mellan
kommissionen och rådet bli nödvändigt, eftersom kommissionen innan varje enskilt avtal kan
ingås måste lägga fram en rekommendation till förhandlingsmandat för rådet. Dessutom
måste samråd ske med Europaparlamentet rörande varje kommissionsförslag om utkast till ett
enskilt avtal.

Detta tillvägagångssätt skulle kunna innebära en stor arbetsmässig påfrestning för de
sedvanliga förbindelserna mellan EU:s institutioner och när det gäller kommissionens
administrativa uppgifter. Kandidatländernas nuvarande besvikelse över de utdragna
förfarandena i gemenskapen för att formalisera deras deltagande i programmen skulle öka
ytterligare. Det bör erinras om att dessa länders myndigheter enhälligt välkomnade de
effektiviserade förfaranden som kommissionen föreslagit i det ovannämnda meddelandet till
rådet av den 20 december 1999.

3.       NYTT TILLVÄGAGÅNGSSÄTT

I syfte att förenkla förfarandena för att anta dessa internationella instrument föreslår
kommissionen följaktligen att rådet

a)   antar tio beslut om gemenskapens ståndpunkt i respektive associeringsråd beträffande
     associeringsrådens rambeslut om de tio central- och östeuropeiska kandidatländernas
     deltagande i de gemenskapsprogram som står öppna för dem,

b) bemyndigar kommissionen att förhandla fram tre ramavtal med Cypern, Malta
   respektive Turkiet beträffande dessa länders deltagande i gemenskapens program.

                                               3
 ---pagebreak--- I båda typerna av internationella instrument bör de allmänna principerna för deltagande i
gemenskapens program för varje land som ansöker om deltagande fastställas, medan besluten
om de specifika deltagandeförfarandena bör fattas av kommissionen. Dessa förfaranden,
särskilt i fråga om de finansiella villkoren, bör därefter fastställas i antingen finansieringsavtal
(när stöd ges via gemenskapens externa bistånd, t.ex. via Phare) eller vanliga
samförståndsavtal mellan kommissionen och det berörda kandidatlandets regering.

3.1.     Bestämmelser för de tio central- och östeuropeiska kandidatländerna

         Följande huvudfrågor behandlas i det föreslagna utkastet till rambeslut av
         associeringsråden:

        a) De program som berörs är de för vilka det i det gemenskapsbeslut eller den
           gemenskapsförordning (som antagits av antingen Europeiska unionens råd eller av
           Europaparlamentet och Europeiska unionens råd) genom vilket eller vilken de
           inrättas föreskrivs att de tio central- och östeuropeiska kandidatländerna skall få
           delta.

        b) De tio central- och östeuropeiska kandidatländerna kommer varje år att betala ett
           bidrag till programmet och detta belopp fastställs i det finansieringsavtal eller det
           samförståndsavtal som avses ovan. Detta bidrag kommer inte att återbetalas till
           kandidatlandet om det vid slutet av året visar sig att utfallet när det gäller landets
           deltagande inte motsvarar det belopp som inbetalats.

        c) Företrädare för de tio central- och östeuropeiska kandidatländerna kommer att
           inbjudas att som observatörer närvara vid programkommittéernas möten, när det
           gäller de dagordningspunkter som länderna berörs av.

        d) Projekt och initiativ som läggs fram av deltagare från de tio central- och
           östeuropeiska kandidatländerna kommer att omfattas av samma villkor,
           bestämmelser och förfaranden för respektive program som gäller för
           medlemsstaterna, i synnerhet i fråga om inlämning, bedömning och urval av
           ansökningar och projekt.

        e) Rambesluten kommer att gälla för en ospecificerad tid och sedvanliga
           bestämmelser om uppsägning kommer att ingå. En begränsad varaktighet för
           deltagandet i ett program kommer i förekommande fall att fastställas i de
           efterföljande avtal som ingås mellan kommissionen och den berörda regeringen.

3.2.     Bestämmelser för Cypern, Malta och Turkiet

         I syfte att för dessa tre kandidatländer formalisera samma typ av programdeltagande
         som föreslås för de tio central- och östeuropeiska kandidatländerna krävs en
         annan typ av internationellt instrument. Detta beror på att den rättsliga räckvidden för
         de respektive associeringsavtal som är i kraft mellan gemenskapen och Cypern,
         Malta och Turkiet sedan 1973, 1971 respektive 1964 ("gamla generationen") inte
         omfattar deltagande i gemenskapens program, i motsats till de Europaavtal som
         ingåtts med de tio central- och östeuropeiska kandidatländerna ("senaste
         generationen" av associeringsavtal vilka trädde i kraft mellan 1994 och 1999).

                                                 4
 ---pagebreak---         I stället för att respektive associeringsråd antar ett rambeslut enligt en modell som är
        tillämplig på vart och ett av de tio central- och östeuropeiska kandidatländerna
        bör likvärdiga ramavtal förhandlas fram bilateralt mellan kommissionen och
        Cypern, Malta respektive Turkiet, med utgångspunkt i de förhandlingsmandat som
        antas av Europeiska unionens råd.

        De huvudfrågor som behandlas i ramavtalen kommer att vara samma som för de tio
        central- och östeuropeiska kandidatländerna (se punkt 3.1 ovan), utom a.

        I praktiskt taget alla de rättsakter genom vilka gemenskapsprogram inrättas och
        deltagande för de tio central- och östeuropeiska kandidatländerna möjliggörs,
        förutses även att Cypern skall kunna delta. Det är dock mindre vanligt att Malta kan
        delta och ovanligt att Turkiet kan delta. I slutsatserna från Europeiska rådets möte i
        Helsingfors fastställs emellertid att de tretton kandidatländerna skall ha samma
        ställning när det gäller strategin inför anslutningen, inbegripet att länderna deltar i
        gemenskapens program.

        Av detta skäl bör de framtida ramavtalen innehålla bestämmelser om deltagande av
        Cypern, Malta och Turkiet i alla de gemenskapsprogram som står öppna för de tio
        central- och östeuropeiska kandidatländerna.

Mot bakgrund av detta föreslår kommissionen att rådet

• antar de bifogade förslagen till tio beslut om gemenskapens ståndpunkt i det
  associeringsråd som inrättats genom det Europaavtal som ingåtts med vart och ett av de tio
  central- och östeuropeiska kandidatländerna,

• bemyndigar kommissionen att i enlighet med bifogade förhandlingsdirektiv förhandla med
  Cypern, Malta och Turkiet om tre bilaterala ramavtal, i vilka de allmänna villkoren för
  dessa tre kandidatländers deltagande i alla de gemenskapsprogram som står öppna för de
  central- och östeuropeiska kandidatländerna fastställs.

                                              5
 ---pagebreak---                                                 Förslag till

                                          RÅDETS BESLUT

      om gemenskapens ståndpunkt i associeringsrådet beträffande [land]s deltagande i
                               gemenskapens program

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt
artiklarna 300.2 och 308 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

(1)      Ett tilläggsprotokoll till Europaavtalet om upprättande av en associering mellan
         Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och [land]♦, å andra
         sidan, har antagits genom ett beslut av rådet och kommissionen av den
         4 december 1995.

(2)      Enligt artikel 1 i tilläggsprotokollet får [land]♦ delta i gemenskapens ramprogram,
         särskilda program, projekt eller andra åtgärder och enligt artikel 2 i samma protokoll
         skall villkoren för [land]s deltagande i denna verksamhet fastställas av
         associeringsrådet.

(3)      I de gemenskapsrättsakter genom vilka de olika gemenskapsprogrammen inrättas
         föreskrivs att dessa program skall vara öppna för deltagande av de central- och
         östeuropeiska kandidatländerna i enlighet med de villkor som anges i Europaavtalen, i
         tilläggsprotokollen till dessa och i de beslut som fattas av respektive associeringsråd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Gemenskapen skall i det associeringsråd som inrättats genom Europaavtalet mellan
Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och [land], å andra sidan,
beträffande [land]s deltagande i gemenskapens program inta den ståndpunkt som framgår av
det utkast till beslut av associeringsrådet som bifogas.

Utfärdat i Bryssel den ...

                                                   På rådets vägnar
                                                   Ordförande

♦
         [Denna lydelse är tillämplig på endast sex central- och östeuropeiska länder: Bulgarien, Polen,
         Rumänien, Slovakien, Tjeckien och Ungern. En något annorlunda lydelse (ingen hänvisning till ett
         tilläggsprotokoll) kommer att användas för de fyra återstående central- och östeuropeiska länderna.]

                                                     6
 ---pagebreak---                                                 Förslag till

                    RAMBESLUT nr …/ …. AV ASSOCIERINGSRÅDET

    mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och [land], å
                                     andra sidan

                                              av den ...….…

          om de allmänna villkoren för [land]s deltagande i gemenskapens program

ASSOCIERINGSRÅDET HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av tilläggsprotokollet till Europaavtalet mellan Europeiska gemenskaperna
och deras medlemsstater, å ena sidan, och [land]♦, å andra sidan, beträffande [land]s
deltagande i gemenskapens program, särskilt artiklarna 1 och 2 i detta1, och

av följande skäl:

(1)      Enligt artikel 1 i tilläggsprotokollet får [land]♦ delta i gemenskapens ramprogram,
         särskilda program, projekt eller andra åtgärder på en rad olika angivna områden. I
         tilläggsprotokollet föreskrivs också att andra områden inom gemenskapens verksamhet
         får läggas till.

(2)      Enligt artikel 2 i tilläggsprotokollet skall villkoren för [land]s♦ deltagande i denna
         verksamhet fastställas av associeringsrådet.

(3)      De särskilda villkoren för deltagande, inklusive de som avser finansiering, i respektive
         gemenskapsprogram skall fastställas i ett samförståndsavtal som skall framförhandlas
         och slutas mellan Europeiska gemenskapernas kommission och [land]s regering.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

                                                  Artikel 1

[Land] får delta i alla de gemenskapsprogram som står öppna för deltagande av de central-
och östeuropeiska kandidatländerna.

♦
         [Denna lydelse är tillämplig på endast sex central- och östeuropeiska länder: Bulgarien, Polen,
         Rumänien, Slovakien, Tjeckien och Ungern. En något annorlunda lydelse (ingen hänvisning till ett
         tilläggsprotokoll) kommer att användas för de fyra återstående central- och östeuropeiska länderna.].
1
         EGT L …, 00.00.199.., s. …

                                                      7
 ---pagebreak---                                            Artikel 2

[Land] skall bidra finansiellt till Europeiska unionens budget i en utsträckning som motsvarar
de program i vilka landet deltar.

                                           Artikel 3

Företrädare för [land] får, som observatörer och i fråga om de dagordningspunkter som landet
berörs av, delta i de förvaltningskommittéer som ansvarar för övervakningen av de program
till vilka landet bidrar finansiellt.

                                           Artikel 4

Projekt och initiativ som läggs fram av deltagare från [land] skall, i största möjliga
utsträckning, omfattas av samma villkor, bestämmelser och förfaranden i fråga om de berörda
programmen som de som tillämpas för medlemsstaternas del.

                                           Artikel 5

De särskilda villkoren, inbegripet det finansiella bidraget, för [land]s deltagande i respektive
program skall fastställas i ett samförståndsavtal mellan Europeiska gemenskapernas
kommission och [land]. Om [land] skulle ansöka om externt bistånd från gemenskapen enligt
förordning (EEG) nr 3906/89 om ekonomiskt stöd till vissa länder i centrala och östra Europa,
senast ändrad genom förordning (EG) nr 1266/1999 av den 21 juni 1999, får de särskilda
villkor som avses ovan fastställas på grundval av ett finansieringsavtal.

                                           Artikel 6

Detta rambeslut skall gälla för en obestämd period. Det får sägas upp skriftligen av endera
parten med sex månaders varsel.

                                           Artikel 7

Detta rambeslut träder i kraft den första dagen i månaden efter den dag det antas av
associeringsrådet.

Utfärdat i Bryssel den ...

                                            På associeringsrådets vägnar
                                            Ordförande

                                               8
 ---pagebreak---                                     Rekommendation

                                  RÅDETS BESLUT

  om bemyndigande för kommissionen att förhandla fram ett ramavtal med Cypern,
   Malta respektive Turkiet om dessa länders deltagande i gemenskapens program

Kommissionen skall bemyndigas att i enlighet med bifogade förhandlingsdirektiv förhandla
med Cypern, Malta och Turkiet om tre bilaterala ramavtal, i vilka de allmänna principerna
för dessa länders deltagande i gemenskapens program fastställs.

I enlighet med artikel 300.1 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen skall
kommissionen på gemenskapens vägnar föra förhandlingarna i samråd med en särskild
kommitté som rådet har tillsatt för att biträda kommissionen i dess uppgift.

                                           9
 ---pagebreak---                                                BILAGA

                                   FÖRHANDLINGSDIREKTIV

1.       Allmänt

Förhandlingarna avses leda till tre ramavtal mellan gemenskapen och Cypern, Malta
respektive Turkiet, i vilka de allmänna principerna för landets deltagande i de
gemenskapsprogram som det ansöker om att få delta i fastställs.

Efter det att respektive ramavtal trätt i kraft och det berörda landet ansökt om att få delta i ett
gemenskapsprogram kommer de särskilda villkoren för deltagandet att fastställas antingen i
ett finansieringsavtal (om stöd ges från gemenskapens anslag för stöd inför anslutningen) eller
i ett vanligt samförståndsavtal mellan kommissionen och det berörda kandidatlandets
regering.

2.       Deltagandets omfattning

Cypern, Malta och Turkiet måste kunna delta i alla de gemenskapsprogram som står öppna
för de tio central- och östeuropeiska kandidatländerna2, eftersom de tretton
kandidatländerna skall behandlas på samma sätt när det gäller denna typ av deltagande.

Inlämning, bedömning och urval av ansökningar från Cypern, Malta och Turkiet kommer
(precis som för de tio central- och östeuropeiska kandidatländerna) i största möjliga
utsträckning att omfattas av samma villkor, bestämmelser och förfaranden för respektive
program som gäller för EU:s medlemsstater.

3.       Finansiella bestämmelser

Cypern, Malta och Turkiet kommer varje år att betala ett bidrag till de berörda programmen.
Detta bidrag kommer att fastställas i det finansieringsavtal eller samförståndsavtal som avses
ovan och kommer inte att återbetalas till kandidatlandet om det vid slutet av året visar sig att
utfallet när det gäller landets deltagande inte motsvarar det belopp som inbetalats.

4.       Medverkan i gemenskapens beslutsfattande

Företrädare för Cypern, Malta och Turkiet kommer att inbjudas att som observatörer
närvara vid programkommittéernas möten, när det gäller de dagordningspunkter som länderna
berörs av.

5.       Varaktighet

Dessa tre ramavtal kommer att gälla för en ospecificerad tid och sedvanliga bestämmelser om
uppsägning skall ingå. En begränsad varaktighet för deltagandet i ett program kommer i
förekommande fall att fastställas i ovannämnda avtal.

2
       Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Tjeckien och Ungern.

                                                   10


title: Rekommendation till RÅDETS BESLUT om att för andra gången ändra beslut 2010/320/EU av den 10 maj 2010 riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott

text:
|

52010PC0740

	[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |Bryssel den 9.12.2010KOM(2010) 740 slutligRekommendation tillRÅDETS BESLUTom att för andra gången ändra beslut 2010/320/EU av den 10 maj 2010 riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskottRekommendation tillRÅDETS BESLUTom att för andra gången ändra beslut 2010/320/EU av den 10 maj 2010 riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskottEUROPEISKA UNIONENS RÅD ANTAGIT DETTA BESLUTmed beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 126.9 och 136,med beaktande av kommissionens rekommendation, ochav följande skäl:1) I artikel 136.1 a i EUF-fördraget föreskrivs möjligheten att besluta om särskilda åtgärder för de medlemsstater som har euron som valuta för att stärka samordningen och övervakningen av dessa staters budgetdisciplin.2) I artikel 126 slås fast att medlemsstater ska undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser och i detta syfte föreskrivs förfarandet vid alltför stora underskott. Stabilitets- och tillväxtpakten, som i sin korrigerande del tillämpar förfarandet vid alltför stora underskott, anger ramen för politiska åtgärder som syftar till en snabb återgång till sunda offentliga finanser med beaktande av den ekonomiska situationen.3) Den 27 april 2009 beslutade rådet i enlighet med artikel 104.6 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen att det förelåg ett alltför stort underskott i Grekland.4) Den 10 maj 2010 antog rådet ett beslut riktat till Grekland i enlighet med artikel 126.9 och artikel 136 i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott senast före utgången av tidsfristen 2014 (nedan kallat beslutet ).[1] Rådet fastställde följande anpassningsbana för att korrigera underskottet: Underskottet i de offentliga finanserna får inte överstiga 18 508 miljoner EUR 2010, 17 065 miljoner EUR 2011, 14 916 miljoner EUR 2012, 11 399 miljoner EUR 2013 och 6 385 miljoner EUR 2014.5) Enligt den prognos som var tillgänglig då rådet antog beslutet förväntades real BNP sjunka med 4 % 2010 och 2½ % 2011, följt av en återhämtning, med en tillväxt på 1,1 % 2012, och 2,1 % 2013 och 2014. BNP-deflatorn förväntades bli 1,2 %, -0,5 %, 1,0 %, 0,7 % respektive 1,0 % för perioden 2010–2014. Mot bakgrund av den ekonomiska utvecklingen, förväntas real BNP nu sjunka med 4¼ % 2010 och 3 % 2011, följt av en återhämtning, med en tillväxt på 1,1 % 2012, och 2,1 % 2013 och 2014. BNP-deflatorn förväntades bli 3,0 %, 1,5 %, 0,4 %, 0,8 % respektive 1,2 % för perioden 2010–2014.6) Eurostat godkände det grekiska offentliga underskottet och statistiken för den grekiska skulden den 15 november 2010,[2] i enlighet med rådets förordning (EG) nr 479/2009.[3] Vid det tillfället reviderades underskotts- och skuldserierna för åren 2006–2009 uppåt. Det offentliga underskottet i förhållande till BNP för 2009 reviderades upp från 13,6 % av BNP till 15,4 % av BNP, medan skuldkvoten reviderades upp från 115,1 % av BNP till 126,8 % av BNP.7) Grekland har gjort stora framsteg när det gäller genomförandet av de åtgärder som krävs i beslutet, inklusive minskning av det offentliga underskottet. Ovannämnda revidering av statistikserien tillsammans med en svag indrivning av skatter och andra problem med budgetgenomförandet, inklusive ackumulering av skulder innebär att regeringens underskottstak för 2010 sannolikt kommer att överskridas. Denna avvikelse måste kompenseras till fullo under 2011.8) Den 24 november 2010 inkom Grekland med en rapport till rådet och kommissionen som beskriver vilka politiska åtgärder som vidtagits för att följa beslutet. Kommissionen har utvärderat rapporten och kommit fram till att Grekland tillfredsställande följer beslutet.[4]9) Mot bakgrund av vad som anförts ovan bör man se över beslutet i flera avseenden, utan att ändra tidsfristen för att korrigera det alltför stora underskottet eller anpassningsbanan för det offentliga underskottet och ökningen av statsskulden i nominella termer.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Beslut 2010/320/EU ska ändras på följande sätt:1. I artikel 2.3 ska andra meningen ersättas med följande:”3. På grundval av BNP-beräkningar från november 2010 får den motsvarande anpassningsbanan för skuldkvoten inte överstiga 143 % år 2010, 153 % år 2011, 157 % år 2012, 158 % år 2013 och 156 % år 2014.”2. I artikel 2.3 ska led k ersättas med följande:”k) Förbättra förvaltningen av offentliga tillgångar, i syfte att inbringa minst 1 miljard EUR 2011 och minst 3 miljarder EUR per år 2012 och 2013. Intäkterna från försäljningen av tillgångarna (fastigheter och finansiella tillgångar) ska användas för att lösa skulder och kommer inte att minska budgetkonsolideringen för att efterleva underskottstaken i artikel 1.2)”.3. I artikel 2.3 ska led m ersättas med följande:”m) Anta ett dekret som åtminstone fram till 2014 förbjuder lokala förvaltningar att driva verksamheten med underskott. Minska transfereringarna till den lokala förvaltningen i enlighet med planerade besparingar och kompetensöverföring”.4. I artikel 2.3 ska led o ersättas med följande:”o) Genomföra ett system för elektroniska recept. Offentliggöra den kompletta prislistan för läkemedel på marknaden. Tillämpa förteckningen över icke-ersättningsgrundande läkemedel och förteckningen över receptfria läkemedel. Offentliggöra den nya förteckningen över ersättningsgrundande läkemedel med hjälp av det nya referensprissystemet. Använda den information som gjorts tillgänglig via elektroniska recept och skanning för insamling av rabatter från läkemedelsföretag. Införa en övervakningsmekanism som gör det möjligt att månadsvis utvärdera utgifter för läkemedel. Införa egenavgifter på 5 EUR för normala öppenvårdstjänster och införa egenavgifter för omotiverade besök på akutmottagningar. Offentliggöra reviderade räkenskaper för sjukhus och vårdcentraler. Inrätta en oberoende arbetsgrupp med experter på sjukvården vars uppgift är att till slutet av maj 2011 ta fram en detaljerad rapport för en övergripande reform av sjukvårdssystemet som syftar till att öka effektiviteten i sjukvårdssystemet.”5. I artikel 2.3 ska led p utgå och följande led läggas till:”q) Ytterligare minska driftskostnaderna med minst 5 procent vilket ska inbringa besparingar på minst 100 miljoner EUR.r) Ytterligare minska transfereringarna vilket ska inbringa besparingar för regeringen på sammanlagt minst 100 miljoner EUR. De offentliga enheter som gynnas kommer att säkerställa den motsvarande utgiftsminskningen så att det inte uppstår någon ackumulering av förfallna skulder.s) Behovspröva familjebidrag från januari 2011 vilket kommer att inbringa besparingar på minst 150 miljoner EUR (netto efter avdrag av respektive administrativa kostnader).t) Minska inköpen av militär utrustning (leveranser) med minst 500 miljoner EUR jämfört med den faktiska nivån 2010.u) Minska socialförsäkringssystemens utgifter för läkemedel med 900 miljoner EUR på grund av ytterligare minskningar av priserna för läkemedel och nya upphandlingsförfaranden samt minska motsvarande utgifter för sjukhusen med minst 350 miljoner EUR (inklusive utgifter för utrusning).v) Förändra ledning, prissättning och löner för offentliga företag vilket inbringar besparingar på minst 800 miljoner EUR.w) Utjämna skatterna på eldningsolja och dieselolja efter den 1 oktober 2011, i syfte att bekämpa bedrägeri vilket kommer att inbringa minst 600 miljoner EUR 2011 (helårseffekten uppgår till minst 900 miljoner EUR) netto, efter avdrag för särskilda åtgärder för att skydda mindre gynnade befolkningsgrupper.x) Öka de reducerade mervärdesskattesatserna från 5,5 till 6,5 procent och från 11 till 13 procent, vilket kommer att inbringa minst 880 miljoner EUR och minska mervärdesskattesatsen för läkemedel och hotellboende från 11 till 6,5 procent till en kostnad som inte överstiger 250 miljoner EUR netto med hänsyn till besparingar för socialsäkerhetssystemen och sjukhusen till följd av en lägre mervärdesskattesats på läkemedel.y) Intensifiera kampen mot bränslesmuggling (minst 190 miljoner EUR).z) Höja rättegångsavgifterna (minst 100 miljoner EUR).aa) Genomföra en åtgärdsplan för att påskynda uppbörden av kvarskatt (minst 200 miljoner EUR).bb) Påskynda uppbörden av straffskatt (minst 400 miljoner EUR).cc) Driva in inkomster från det nya regelverket för skattetvister och rättegångar (minst 300 miljoner EUR).dd) Skapa intäkter från förnyade licenser för telekommunikation som löper ut inom kort (minst 350 miljoner EUR).ee) Skapa intäkter från koncessioner (minst 250 miljoner EUR).ff) Upprätta en omstruktureringsplan för Atens transportnät (OASA). Planens mål ska vara att minska företagets rörelseförluster och göra det ekonomiskt livskraftigt. Planen ska innehålla nedskärningar av företagets driftskostnader och avgiftshöjningar. De nödvändiga åtgärderna ska genomföras senast i januari 2011.gg) Anta en lag som begränsar antalet rekryteringar av offentliganställda till högst 1 rekrytering per 5 pensionsavgångar eller uppsägningar, utan sektorsundantag, inklusive personal som överförs från offentliga företag som omstruktureras för att inräknas i den offentliga sektorn.6. I artikel 2.4 ska följande led läggas till:”c) Betala obetalda förfallna skulder som ackumulerats under tidigare år.d) Anta en flerårig plan för strukturell finanspolitisk konsolidering inklusive åtgärder på minst 5 procent av BNP som säkerställer att underskottsmålen fram till 2014 nås.e) Anta en plan mot skatteflykt som innefattar kvantitativa resultatindikatorer i syfte att göra skatteförvaltningen redovisningsskyldig. Lagstiftning för att förenkla de administrativa förfarandena för skattetvister och överklagande och de lagar och förfaranden som krävs för att bättre kunna hantera skattetjänstemäns tjänstefel, korruption och bristfälliga resultat, inklusive åtal vid pliktförsummelser.f) Anta en detaljerad handlingsplan med en tidsplan för att slutföra och införa det förenklade ersättningssystemet.g) Förbättra sjukhusens redovisnings- och faktureringssystem genom följande åtgärder: införa periodiserade redovisningssystem med dubbel bokföring för alla sjukhus; använda enhetliga kodsystem och ett gemensamt register för medicinska produkter; beräkna lager och flöden av medicinska produkter i alla sjukhus som använder det enhetliga kodsystemet för medicinska produkter; driva in egenavgifter från patienter vid alla nationella inrättningar; fakturera behandlingskostnader i rätt tid (senast efter 2 månader) till grekiska socialförsäkringsfonder, andra medlemsstater och privata sjukförsäkringsbolag; se till att minst 50 procent av den medicinvolym som används av allmänna sjukhus i slutet av 2011 består av generiska preparat och icke-patenterade mediciner genom att göra det obligatoriskt för offentliga sjukhus att anskaffa läkemedel per aktiv substans.h) I syfte att bekämpa slöseri och dålig förvaltning av statsägda företag och generera budgetbesparingar på minst 800 miljoner EUR ska Grekland senast i slutet av februari 2011 anta en lag om följande: sänkning av de primära ersättningarna i offentliga företag med minst 10 procent på företagsnivå, begränsning av sekundära ersättningar till 10 procent av den primära ersättningen, tak på 4 000 EUR per månad för bruttoinkomst (12 betalningar per år), ökning av kollektivtrafikavgifterna med minst 30 procent, höjning av andra avgifter, åtgärder som sänker driftskostnaderna i offentliga företag med 15–25 procent samt en lag om en omstrukturering av Atens transportnät (OASA).i) Anta ett nytt regelverk som gör det lättare för regionala flygplatser att ingå koncessionsavtal.j) Inrätta en oberoende arbetsgrupp för utbildningspolitik i syfte att effektivisera det offentliga utbildningssystemet (grundskola, gymnasium och högre utbildning) och därmed använda resurserna effektivare.7. I artikel 2.5 ska led b ersättas med följande:”b) Bedöma resultaten av den första fasen av den oberoende funktionsvisa granskningen av statsförvaltningen, inklusive rekommendationer för den operativa politiken. Slutföra granskningen av befintliga sociala program.”.8. I artikel 2.5 ska följande led läggas till:”h) Ytterligare främja användningen av generiska mediciner genom obligatorisk elektroniska recept per aktiv substans.”9. I artikel 2.7 ska led c utgå och följande led läggas till:”d) Införa ett kalkyleringssystem för varje sjukhus som ska användas i budgetsyfte från och med 2013.e) Anta lagar för att genomföra de operativa rekommendationerna från den första fasen av den funktionsvisa granskningen av statsförvaltningen och den fullständiga granskningen av befintliga sociala program.f) Inleda arbetet inom myndigheten för offentlig upphandling med de resurser som krävs för att genomföra myndighetens mandat, mål, kompetens och befogenheter i enlighet med handlingsplanen.”Artikel 2Detta beslut får verkan samma dag som det delges.Artikel 3Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.Utfärdat i Bryssel den […]På rådets vägnarOrdförande […] [1] Rådets beslut 2010/320/EU (EUT L 145, 11.6.2010, s. 6).[2] Eurostats pressmeddelande (Eurostat News Release) nr 170/2010 av den 15 november 2010.[3] EUT L 145, 10.6.2009.[4] Kommissionens meddelande KOM(2010) slutlig …. av den [9] december 2010.


|

52010PC0440

Rekommendation till RÅDETS BESLUT om ändring av rådets beslut 2010/320/EU av den 10 maj 2010 riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott  /* COM (2010) 0440 final */

	[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |Bryssel den 19.8.2010KOM(2010) 440 slutligRekommendation tillRÅDETS BESLUTom ändring av rådets beslut 2010/320/EU av den 10 maj 2010 riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskottRekommendation tillRÅDETS BESLUTom ändring av rådets beslut 2010/320/EU av den 10 maj 2010 riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskottEUROPEISKA UNIONENS RÅD ANTAGIT DETTA BESLUTmed beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 126.9 och 136,med beaktande av kommissionens rekommendation, ochav följande skäl:(1) Artikel 136.1 a i EUF-fördraget föreskriver möjligheten att besluta om särskilda åtgärder för de medlemsstater som har euron som valuta för att stärka samordningen och övervakningen av dessa staters budgetdisciplin.(2) I artikel 126 slås fast att medlemsstater ska undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser och i detta syfte föreskrivs förfarandet vid alltför stora underskott. Stabilitets- och tillväxtpakten, som i sin korrigeringsaspekt utgör förfarandet vid alltför stora underskott, anger ramen till stöd för politiska åtgärder som, med beaktande av den ekonomiska situationen, syftar till en snabb återgång till sunda offentliga finanser.(3) Den 27 april 2009 beslöt rådet i enlighet med artikel 104.6 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen att det förelåg ett alltför stort underskott i Grekland.(4) Den 10 maj 2010 antog rådet ett beslut riktat till Grekland i enlighet med artikel 126.9 och artikel 136 i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott senast före utgången av tidsfristen 2014[1]. Rådet fastställde följande anpassningsbana för att korrigera underskottet: Underskottet i de offentliga finanserna får inte överstiga 8 % av BNP 2010, 7,6 % av BNP 2011, 6,5 % av BNP 2012, 4,9 % av BNP 2013 och 2,6 % av BNP 2014.(5) Enligt den prognos som var tillgänglig då rådet antog nämnda beslut förväntades real BNP sjunka med 4 % 2010 och 2,6 % 2011, följt av en återhämtning, med en tillväxt på 1,1 % 2012, respektive 2,1 % 2013 och 2014. BNP-deflatorn förväntades bli 1,2 %, -0,5 %, 1,0 %, 0,7 % respektive 1,0 % för perioden 2010–2014. Mot bakgrund av den ekonomiska utvecklingen sedan beslutet antogs, är nämnda tillväxttal för BNP fortfarande ett huvudscenario med en balanserad uppåtsida och risker på nedåtsidan, medan deflatorn nu beräknas bli avsevärt högre för de första åren: 3½ %, 1¼ % och ½ % från 2010 till 2012.(6) Grekland har gjort stora framsteg när det gäller genomförandet av de åtgärder som krävs i rådets beslut. På flera områden har åtgärderna vidtagits tidigare än vad som angivits i kraven. Detta har särskilt varit fallet när det gäller pensionsreformen, reformeringen av den kommunala förvaltningen och offentliggörandet av månatliga uppgifter om statliga inkomster och utgifter. Ett antal justeringar är emellertid fortfarande nödvändiga på vart och ett av dessa områden.(7) Den 6 augusti 2010 inkom Grekland med en rapport till rådet och kommissionen som beskriver vilka politiska åtgärder som vidtagits för att följa beslut 2010/320/EU. Kommissionen har utvärderat rapporten och kommit fram till att Grekland tillfredsställande följer rådets beslut av den 10 maj 2010[2].(8) Mot bakgrund av vad som anförts ovan bör man se över rådets beslut i flera avseenden, utan att ändra tidsfristen för att korrigera det alltför stora underskottet och den respektive anpassningsbanan för skuldkvoterna och statsskulden.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Rådets beslut 2010/320/EU ändras på följande sätt:(1) I artikel 2.2 ska led a ersättas med följande:”a) I utkastet till budget för 2011 inkludera finanspolitiska konsolideringsåtgärder på minst 3,2 procent av BNP (4,3 % av BNP om övervältringseffekter av åtgärder som genomfördes under 2010 beaktas). Minska den offentliga sektorns förbrukning med minst 300 miljoner euro jämfört med 2010 års nivå (utöver besparingar genom den reform av den offentliga och kommunala förvaltningen som avses i detta stycke), frysa pensionsindexeringen (i syfte att spara 100 miljoner euro), införa en tillfällig krisskatt på mycket lönsamma företag (som ska inbringa minst 600 miljoner euro i extra skatteintäkter per år under åren 2011, 2012 och 2013), införa skönstaxering av fria yrkesutövare (vilket ska inbringa minst 400 miljoner euro 2011 och ge ökande skatteintäkter på minst 100 miljoner euro per år för 2012 och 2013), bredda mervärdesskattebasen genom att inkludera vissa tjänster som nu är undantagna från skatteplikt och flytta över 30 % av varor och tjänster från att omfattas av den reducerade skattesatsen till att omfattas av normalskattesatsen (vilket ska inbringa 1 miljard euro), stegvis införa miljöskatt på koldioxidutsläpp (vilket ska inbringa minst 300 miljoner euro år 2011), från regeringens sida genomföra lagstiftning för att reformera den offentliga förvaltningen och omorganisera den kommunala förvaltningen (i syfte att minska kostnaderna med minst 500 miljoner euro år 2011, samt med ytterligare 500 miljoner euro under vart och ett av åren 2012 och 2013), minska inhemskt finansierade investeringar (med minst 500 miljoner euro) genom att prioritera investeringsprojekt som finansieras med EU:s strukturfonder, införa incitament för att reglera olaglig markanvändning (viket ska inbringa minst 1 500 miljoner euro för perioden 2011–2013, varav minst 500 miljoner euro 2011), driva in inkomster från spellicenser (minst 500 miljoner euro i försäljning av licenser och 200 miljoner euro i årliga licensavgifter), utvidga beräkningsgrunden för fastighetsskatten genom att uppdatera taxeringsvärdena (vilket ska inbringa minst 400 miljoner EUR i extra skatteintäkter), öka beskattningen av naturaförmåner, inklusive beskattningen av billeasingbetalningar (med minst 150 miljoner euro), höja skatten på lyxvaror (med minst 100 miljoner euro), en särskild skatt på affärsinrättningar som drivs utan tillstånd (vilket ska inbringa minst 800 miljoner euro per år), endast ersätta 20 % av pensionsavgångarna i den offentliga sektorn (staten, kommunal förvaltning, socialförsäkringssystem, offentliga företag, statliga byråer och övriga offentliga institutioner). Åtgärder som ger motsvarande budgetbesparingar kan beaktas i samråd med kommissionen.”(2) Artikel 2.2 b ska utgå.(3) I artikel 2.2 ska led f ersättas med följande:”f) Inleda oberoende översyner av statsförvaltningen och av befintliga sociala program.”(4) I artikel 2.2 ska följande led j och k läggas till:”j) Inrätta ett heltäckande centralt register över offentliga företag,k) Anta en handlingsplan med en tidtabell för konkreta åtgärder som syftar till att skapa en central upphandlingsmyndighet.”(5) I artikel 2.3 ska följande led m–r läggas till:”m) Anta en lag som åtminstone fram till 2014 förbjuder kommuner att driva verksamheten med underskott.n) Offentliggöra provisoriska prognoser på lång sikt av pensionsutgifterna fram till 2060 i enlighet med lagstiftningen från juli 2010 som omfattar de viktigaste pensionssystemen (IKA, inklusive pensionssystemet för offentliga tjänstemän, OGA och OAEE).o) Anta en lag som fastställer en övre gräns på 50 miljoner euro för den offentliga sektorns årliga bidrag för den allmänna trafikplikten för järnvägsoperatörer för perioden 2011–2013 och fastslår principen att staten inte ska tillhandahålla något ytterligare uttryckligt eller underförstått stöd till järnvägsoperatörer.p) Anta en affärsplan för de grekiska järnvägarna. I affärsplanen ska närmare anges hur driften ska bli lönsam, inklusive hur avskrivningskostnaderna ska täckas, från och med 2011, inklusive genom att stänga linjer som går med förlust, genom att öka biljettpriserna och genom att sänka lönerna och minska personalen, innehålla en detaljerad känslighetsanalys av lönekostnadsutfallet av olika scenarier för resultaten av kollektivavtalen och tillhandahålla information om flera olika alternativ avseende personalen och föreskriva en omstrukturering av holdingbolaget, inklusive försäljning av mark och andra tillgångar.(q) Söka tekniskt stöd från internationella experter vad gäller flera aspekter av effektiviteten och ändamålsenligheten i sjukvårdssystemet och sjukhusförvaltningen i syfte att höja effektiviteten och minska slöseri med resurser.r) Införa betalning av patientavgift på 3 euro för normala öppenvårdstjänster på allmänna sjukhus.(6) I artikel 2.4 ska följande led b läggas till:”b) Offentliggöra fullständiga långsiktiga beräkningar av pensionsutgifter fram till 2060 enligt lagreformen från juli 2010. Beräkningarna ska inbegripa (frivilliga) tilläggspensionssystem, baserade på en fullständig uppsättning statistiska uppgifter som insamlats och sammanställts av den nationella aktuariemyndigheten. Beräkningarna ska bli föremål för kollegial granskning och godkännas av EU:s kommitté för ekonomisk politik.”(7) I artikel 2.5 ska led b ersättas med följande:”b) Vidta åtgärder för att genomföra slutsatserna av den första etappen av de oberoende funktionsvisa granskningarna av statsförvaltning och sociala program.”(8) I artikel 2.5 ska följande led d, e och f läggas till:”d) Anta en lag som reviderar pensionssystemets huvudparametrar om de långsiktiga beräkningar som föreskrivs i punkterna 3 n och 4 b visar att den beräknade ökningen i offentliga pensionsutgifter skulle överstiga begränsningen på 2,5 procentenheter av BNP för perioden 2009-2060.e) Se över de offentliga tilläggspensionssystemens funktionssätt för att stabilisera utgifterna och garantera att dessa system är budgetneutrala.f) Revidera förteckningen över tunga och farliga yrken så att den inte omfattar mer än 10 % av arbetskraften. Den nya förteckningen över tunga och farliga yrken ska gälla från och med den 1 juli 2011 för alla nuvarande och framtida arbetstagare.”(9) I artikel 2.7 ska följande led c läggas till:”c) Vidta åtgärder för att genomföra slutsatserna av den andra etappen av de oberoende funktionsvisa granskningarna av statsförvaltning och sociala program.”(10) I artikel 4.2 ska led g ersättas med följande:”g) offentliga utgifter som ännu inte utbetalats, med specificering av de utgiftsposter som förfallit till betalning.”Artikel 2Detta beslut får verkan samma dag som det meddelas.Artikel 3Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.Utfärdat i Bryssel, den […]På rådets vägnarOrdförande […] [1] Rådets beslut 2010/320/EG (EUT L 145, 11.6.2010, s. 6).[2] Kommissionens meddelande ”Uppföljning av rådets beslut av den 10 maj 2010 riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott,” KOM(2010) slutligt XXX av den [19] augusti 2010.