               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 23.5.2022
            COM(2022) 620 final

            Rekommendation till
            RÅDETS REKOMMENDATION
            om Maltas nationella reformprogram 2022 med avgivande av rådets yttrande om Maltas stabilitetsprogram 2022
            {SWD(2022) 620 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Rekommendation till

               RÅDETS REKOMMENDATION

               om Maltas nationella reformprogram 2022 med avgivande av rådets yttrande om Maltas stabilitetsprogram 2022

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

               med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
                  1
               , särskilt artikel 5.2,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

               med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

               med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

               med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

               med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

               av följande skäl:

               (1)Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241
                  2
               , genom vilken faciliteten för återhämtning och resiliens inrättades, trädde i kraft den 19 februari 2021. Faciliteten för återhämtning och resiliens ger ekonomiskt stöd till genomförandet av reformer och investeringar och utgör en finanspolitisk impuls som finansieras av unionen. Den bidrar till den ekonomiska återhämtningen och till genomförandet av hållbara och tillväxtfrämjande reformer och investeringar, i synnerhet för att främja den gröna och den digitala omställningen, och stärker resiliensen och den potentiella tillväxten i medlemsstaternas ekonomier. Den bidrar också till hållbara offentliga finanser och ökar tillväxt och jobbskapande på medellång och lång sikt. Det högsta ekonomiska bidraget per medlemsstat inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens uppdaterades den [XX] juni 2022, i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) 2021/241.

               (2)Den 24 november 2021 antog kommissionen den årliga översikten över hållbar tillväxt, som inledde 2022 års europeiska planeringstermin. I översikten togs vederbörlig hänsyn till det gemensamma åtagandet på det sociala toppmötet i Porto i maj 2021 om att fortsätta genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 25 mars 2022 godkände Europeiska rådet prioriteringarna i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. Den 24 november 2021 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Malta inte var en av de medlemsstater som behövde bli föremål för en fördjupad granskning
                  3
               . Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet, som rådet antog den 5 april 2022, liksom förslaget till 2022 års gemensamma sysselsättningsrapport med en analys av genomförandet av riktlinjerna för sysselsättningspolitik och principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som rådet antog den 14 mars 2022.

               (3)Rysslands invasion av Ukraina, som följde tätt inpå den globala pandemin, har avsevärt förändrat den geopolitiska och ekonomiska situationen. Invasionens påverkan på medlemsstaternas ekonomier har märkts exempelvis genom högre priser på energi och livsmedel och svagare tillväxtutsikter. De ökande energipriserna slår särskilt hårt mot de mest utsatta hushållen som redan lever i eller riskerar att drabbas av energifattigdom. EU märker också av en exceptionell ström av människor på flykt från Ukraina. I detta sammanhang utlöstes den 4 mars 2022 direktivet om tillfälligt skydd
                  4
                för första gången. Det ger fördrivna människor från Ukraina rätten att lagligen stanna i EU och att få tillgång till skolgång och utbildning, arbete, hälso- och sjukvård, bostad och social välfärd.

               (4)Med hänsyn till den snabbt föränderliga ekonomiska och geopolitiska situationen återupptar den europeiska planeringsterminen den breda politiska samordningen vad gäller ekonomi och sysselsättning 2022, samtidigt som en utveckling sker i enlighet med genomförandekraven i faciliteten för återhämtning och resiliens, enligt vad som angavs i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. Genomförandet av de antagna återhämtnings- och resiliensplanerna är viktigt för att de politiska prioriteringarna inom ramen för den europeiska planeringsterminen ska ge resultat, eftersom planerna behandlar alla eller en betydande del av de relevanta landsspecifika rekommendationer som utfärdades i 2019 och 2020 års planeringsterminer. De landsspecifika rekommendationerna från 2019 och 2020 är dessutom lika relevanta för återhämtnings- och resiliensplaner som granskats, uppdaterats eller ändrats i enlighet med artiklarna 14, 18 och 21 i förordning (EU) 2021/241, förutom eventuella landsspecifika rekommendationer som utfärdats fram till den dag då den ändrade planen lämnades in.

               (5)Den allmänna undantagsklausulen är aktiverad sedan mars 2020
                  5
               . I sitt meddelande av den 3 mars 2021
                  6
                förde kommissionen även fram sin ståndpunkt att beslutet om huruvida den allmänna undantagsklausulen ska avaktiveras eller fortsätta att gälla bör fattas efter en samlad bedömning av läget i ekonomin och att det viktigaste kvantitativa kriteriet bör vara nivån på den ekonomiska aktiviteten i EU eller euroområdet jämfört med förkrisnivåerna (slutet av 2019). Ökad osäkerhet och stora nedåtrisker i de ekonomiska utsikterna på grund av kriget i Europa, liksom exceptionella höjningar av energipriserna och fortsatta störningar i leveranskedjorna, motiverar en förlängning av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten under hela 2023.

               (6)I enlighet med riktlinjen i rådets yttrande av den 18 juni 2021 om stabilitets-/konvergensprogrammet 2021 mäts den finanspolitiska inriktningen för närvarande bäst som en förändring i de primära utgifterna (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan), exklusive covid-19-relaterade tillfälliga åtgärder, men inbegripet utgifter som finansieras med icke återbetalningspliktigt stöd (bidrag) från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, i förhållande till den potentiella tillväxten på medellång sikt
                  7
               . För att bedöma om den nationella finanspolitiken är försiktig och dess sammansättning gynnsam för en hållbar återhämtning som är förenlig med den gröna och den digitala omställningen granskas, förutom den övergripande finanspolitiska inriktningen, även utvecklingen i nationellt finansierade
                  8
                primära löpande utgifter (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan och exklusive tillfälliga nödåtgärder i samband med covid-19-krisen) och investeringar.

               (7)Den 2 mars 2022 antog kommissionen ett meddelande med en allmän vägledning för finanspolitiken 2023 som syftade till att stödja förberedelserna av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram och på så sätt stärka den politiska samordningen
                  9
               . På grundval av de makroekonomiska utsikterna i vinterprognosen 2022 anser kommissionen att det bör ske en övergång från en stödjande aggregerad finanspolitisk inriktning 2020–2022 till en i stort sett neutral aggregerad finanspolitisk inriktning 2023, även om det måste finnas en beredskap att agera om den ekonomiska situationen förändras. Kommissionen meddelade att de finanspolitiska rekommendationerna 2023 även i fortsättningen bör se olika ut för olika medlemsstater och ta hänsyn till eventuella spridningseffekter över gränserna. Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att låta vägledningen återspeglas i sina stabilitets- och konvergensprogram. Kommissionen åtog sig att noga följa den ekonomiska utvecklingen och anpassa sin vägledning efter behov, senast i planeringsterminens vårpaket i slutet av maj 2022.

               (8)När det gäller den finanspolitiska vägledningen av den 2 mars 2022 beaktas i de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 de försämrade ekonomiska utsikterna, den ökade osäkerheten och ytterligare nedåtrisker samt den högre inflationen jämfört med vinterprognosen. Mot bakgrund av dessa överväganden bör de finanspolitiska insatserna vara inriktade på att öka de offentliga investeringarna i den gröna och den digitala omställningen och en tryggad energiförsörjning och hålla uppe köpkraften i de mest utsatta hushållen för att mildra effekterna av de ökade energipriserna och bidra till att begränsa inflationstrycket till följd av andrahandseffekter genom riktade och tillfälliga åtgärder. Finanspolitiken måste förbli flexibel så att den kan anpassas efter de snabbt föränderliga omständigheterna, och anpassas till länderna efter deras finanspolitiska och ekonomiska situation, även vad gäller deras utsatthet för krisen och tillströmningen av fördrivna människor från Ukraina.

               (9)Den 13 juli 2021 lämnade Malta in sin nationella återhämtnings- och resiliensplan till kommissionen i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) 2021/241. Kommissionen har med stöd av artikel 19 i förordning (EU) 2021/241 bedömt återhämtnings- och resiliensplanens relevans, ändamålsenlighet, effektivitet och enhetlighet i enlighet med bedömningsriktlinjerna i bilaga V till den förordningen. Den 5 oktober 2021 antog rådet sitt beslut om godkännande av bedömningen av återhämtnings- och resiliensplanen för Malta
                  10
               . Delbetalningarna ska verkställas på villkor att kommissionen fattar ett beslut i enlighet med artikel 24.5 i förordning (EU) 2021/241 om att Malta på ett tillfredsställande sätt har uppnått de relevanta delmål och mål som angetts i rådets genomförandebeslut. För att delmålen och målen ska anses ha uppnåtts på ett tillfredsställande sätt får delmål och mål som tidigare uppnåtts inte ha upphävts.

               (10)Den 15 april 2022 lämnade Malta in sitt nationella reformprogram 2022, och den 2 maj 2022 sitt stabilitetsprogram 2022, i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 1466/97. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. I enlighet med artikel 27 i förordning (EU) 2021/241 ska Maltas halvårsvisa rapporter om framstegen avseende målen i återhämtnings- och resiliensplanen också återspeglas i 2022 års nationella reformprogram.

               (11)Den 23 maj 2022 offentliggjorde kommissionen 2022 års landsrapport för Malta
                  11
               . Den innehöll en bedömning av hur väl Malta hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog 2019, 2020 och 2021, och en utvärdering av Maltas genomförande av återhämtnings- och resiliensplanen, med utgångspunkt i resultattavlan för återhämtning och resiliens. Utifrån denna analys konstaterades i landsrapporten brister i fråga om de utmaningar som inte alls eller endast delvis hade åtgärdats genom återhämtnings- och resiliensplanen, och även nya och framväxande utmaningar, inbegripet dem som uppstått till följd av Rysslands invasion av Ukraina. I landsrapporten behandlades också Maltas framsteg avseende genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och med att uppnå EU:s överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsbekämpning, liksom framstegen med att nå FN:s mål för hållbar utveckling.

               (12)Den 23 maj 2022 lade kommissionen fram en rapport enligt artikel 126.3 i EUF-fördraget. Rapporten behandlade Maltas budgetläge utifrån det faktum att dess offentliga underskott 2021 överskred fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Rapporten slog fast att underskottskriteriet inte var uppfyllt. I linje med meddelandet av den 2 mars 2022 föreslog inte kommissionen att inleda nya förfaranden vid alltför stora underskott under våren 2022, och den kommer att göra en ny bedömning av om det är relevant att föreslå inledande av sådana förfaranden under hösten 2022.

               (13)Den 20 juli 2020 rekommenderade rådet Malta att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder, i linje med den allmänna undantagsklausulen, för att ändamålsenligt hantera pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Malta rekommenderades också att, när de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat minskade Maltas offentliga underskott under 2021 från 9,5 % av BNP 2020 till 8,0 % 2021. Maltas finanspolitiska åtgärder bidrog till den ekonomiska återhämtningen under 2021, samtidigt som de tillfälliga krisstödsåtgärderna minskade från 6,3 % av BNP 2020 till 4,7 % 2021. De åtgärder som Malta vidtog 2021 var i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var tillfälliga eller kompenserades genom uppvägande åtgärder. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat uppgick den offentliga bruttoskulden 2021 till 57,0 % av BNP.

               (14)Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna i 2022 års stabilitetsprogram är realistiskt. Regeringen beräknar att BNP i fasta priser kommer att öka med 4,4 % under 2022 och med 3,9 % under 2023. Som jämförelse visar kommissionens vårprognos 2022 en lägre real tillväxt i BNP på 4,2 % 2022 och en högre tillväxt på 4,0 % 2023. I 2022 års stabilitetsprogram förväntar sig regeringen att det samlade underskottet kommer att minska till 5,4 % av BNP under 2022 och till under 4,6 % 2023. Minskningen under 2022 speglar i huvudsak den ökade ekonomiska aktiviteten och nettoeffekten av att krisstödsåtgärderna delvis har avvecklats, medan nya åtgärder har vidtagits för att möta de höga energipriserna. Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten öka till 58,6 % av BNP under 2022 och fortsätta att öka till 59,4 % under 2023. Utifrån de politiska åtgärder som var kända vid prognosens brytdatum förutses i kommissionens vårprognos 2022 ett underskott i de offentliga finanserna för 2022 och 2023, på 5,6 % respektive 4,6 % av BNP. Detta är i linje med det beräknade underskottet i 2022 års stabilitetsprogram. I kommissionens vårprognos 2022 förutses en liknande offentlig skuldkvot, 58,5 % av BNP 2022 och 59,5 % 2023.

               Utifrån kommissionens vårprognos 2022 beräknas den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt (10 års genomsnitt) till 4,5 %. Denna beräkning inkluderar dock inte effekten av de reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka Maltas potentiella tillväxt.

               (15)Under 2022 har regeringen fasat ut de flesta av de åtgärder som vidtogs i samband med covid-19-krisen, så de tillfälliga krisstödsåtgärderna förväntas minska från 4,7 % av BNP 2021 till 1,3 % 2022. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas av de åtgärder som vidtagits för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de höjda energipriserna, som i kommissionens vårprognos 2022 beräknas till 1,0 % av BNP 2022 och 0,6 % av BNP 2023
                  12
               . Dessa åtgärder består framför allt av sänkningar av indirekta skatter på energiförbrukning och subventioner till energiproduktion för att kompensera för prisökningarna på importerad el och koldioxidutsläpp. De har angetts vara tillfälliga. Om energipriserna förblir höga också under 2023 kan dock vissa av dessa åtgärder bli kvar. Vissa av åtgärderna är inte riktade, bland annat subventionerna till energiproduktion och sänkningarna av bränslepunktskatter. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas också av kostnaderna för att erbjuda tillfälligt skydd åt fördrivna personer från Ukraina, som i kommissionens vårprognos 2022 beräknas till 0,1 % av BNP 2022 och 0,1 % av BNP 2023
                  13
               .

               (16)Den 18 juni 2021 rekommenderade rådet Malta
                  14
                att under 2022 upprätthålla en stödjande finanspolitisk inriktning, inbegripet den impuls som ges genom faciliteten för återhämtning och resiliens, samt att upprätthålla nationellt finansierade investeringar. Malta rekommenderades också att, när de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning och säkerställa hållbara offentliga finanser på medellång sikt, och samtidigt öka investeringarna för att främja tillväxtpotentialen.

               (17)Under 2022 förväntas enligt kommissionens vårprognos 2022 och uppgifterna i Maltas stabilitetsprogram 2022 den finanspolitiska inriktningen vara stödjande med –1,5 % av BNP, vilket rekommenderades av rådet
                  15
               . Malta planerar att ge fortsatt stöd till återhämtningen genom att använda faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar, vilket rådet rekommenderade. Det positiva bidraget till den ekonomiska verksamheten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, förväntas öka med 0,2 procentenheter av BNP jämfört med 2021. Nationellt finansierade investeringar förväntas ge ett kontraktivt bidrag på 0,3 procentenheter till den finanspolitiska inriktningen 2022
                  16
               . Av det skälet planerar inte Malta att upprätthålla sina nationellt finansierade investeringar. Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2022 ge ett expansivt bidrag på 1,6 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta betydande expansiva bidrag omfattar den ytterligare effekten från åtgärderna för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de ökade energipriserna (0,5 % av BNP), liksom kostnaderna för att ge tillfälligt skydd åt fördrivna personer från Ukraina (0,1 % av BNP). Regeringen gav dessutom ekonomiskt stöd till hushållen (0,3 % av BNP) och ökade avgiftsfinansierade och icke avgiftsfinansierade pensionsförmåner utöver levnadskostnadsjusteringen (0,2 % av BNP), samtidigt som tillväxttakten för insatsförbrukning (ej inräknat åtgärder) var fortsatt stark (0,4 % av BNP).

               (18)I kommissionens vårprognos 2022 beräknas den finanspolitiska inriktningen under 2023 ligga på 1,1 % av BNP vid oförändrad politik
                  17
               . Malta förväntas fortsätta att använda bidragen från faciliteten för återhämtning och resiliens under 2023 för att finansiera ytterligare investeringar till stöd för återhämtningen. Det positiva bidraget till den ekonomiska verksamheten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, förväntas öka med 0,2 procentenheter av BNP jämfört med 2022. Nationellt finansierade investeringar förväntas ge ett kontraktivt bidrag på 0,1 procentenheter till den finanspolitiska inriktningen 2023
                  18
               . Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2023 ge ett kontraktivt bidrag på 1,3 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Här ingår effekter av utfasningen av åtgärderna mot höjda energipriser (0,4 % av BNP), av det tillfälliga ekonomiska stödet till hushållen (0,3 % av BNP) och av de avgiftsfinansierade och icke avgiftsfinansierade pensionsförmånerna utöver levnadskostnadsjusteringen (0,2 % av BNP). Dessutom förväntas insatsförbrukningen (ej inräknat åtgärder) öka mindre än BNP i löpande priser (0,4 % av BNP).

               (19)I 2022 års stabilitetsprogram förväntas underskottet i de offentliga finanserna successivt minska till 4,6 % av BNP 2023, till 2,8 % 2024 och till 2,4 % 2025. Det offentliga underskottet beräknas därmed att nå en nivå under 3 % av BNP 2024. Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten minska fram till 2025, närmare bestämt till 58,6 % av BNP under 2024 och till 57,2 % under 2025. Utifrån kommissionens analys verkar riskerna för skuldhållbarheten vara medelhöga på medellång sikt.

               (20)I enlighet med artikel 19.3 b och kriterium 2.2 i bilaga V till förordning (EU) 2021/241 ska återhämtnings- och resiliensplanen omfatta ett stort antal ömsesidigt förstärkande reformer och investeringar som ska vara genomförda senast 2026. De ska bidra till att åtgärda alla eller en betydande del av de ekonomiska och sociala utmaningar som beskrivs i de landsspecifika rekommendationerna till Malta från rådet i den europeiska planeringsterminen 2019 och 2020, förutom alla landsspecifika rekommendationer som hade utfärdats fram till den dag då planen antogs. Planen är ambitiös och innehåller reformer och investeringar för att möta utmaningar inom hälso- och sjukvård, sysselsättning, utbildning och kompetens, klimatomställning och digital omställning, rättskipning samt kampen mot korruption och penningtvätt. God förvaltning är en av hörnstenarna i regeringens långsiktiga ekonomiska vision, och planen innehåller betydande insatser för att hantera utmaningar inom detta område. Investeringar i utbildning har också en framträdande plats i planen, med relevanta åtgärder för att korrigera svagheter i utbildningssystemet. En stor del av de planerade investeringarna fokuserar på den gröna och den digitala omställningen, och följer därmed de landsspecifika rekommendationerna om investeringar inom dessa områden. Utmaningarna inom aggressiv skatteplanering, FoI och pensionssystemets hållbarhet hanteras delvis.

               (21)Genomförandet av Maltas återhämtnings- och resiliensplan förväntas bidra till ytterligare framsteg avseende den gröna och den digitala omställningen. Åtgärder som stöder klimatmålen i Malta står för 53,8 % av planens totala tilldelning, medan åtgärder som stöder de digitala målen står för 25,5 % av planens totala tilldelning. Det fullständiga genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen, i enlighet med relevanta delmål och mål, kommer att bidra till att Malta snabbt kan återhämta sig från konsekvenserna av covid-19-krisen, samtidigt som landets resiliens stärks. Det systematiska deltagandet av arbetsmarknadens parter och andra relevanta berörda parter är fortfarande viktigt för att genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen ska lyckas, liksom annan ekonomisk politik och sysselsättningspolitik utanför planen, och för att säkerställa att fler känner ett egenansvar för den övergripande politiska agendan.

               (22)Malta har ännu inte lämnat in partnerskapsavtalet och de övriga sammanhållningspolitiska programdokumenten
                  19
               . I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 ska Malta beakta de relevanta landsspecifika rekommendationerna i programplaneringen av de sammanhållningspolitiska fonderna 2021–2027. Detta är en förutsättning för att förbättra ändamålsenligheten och maximera mervärdet av det ekonomiska stöd som ska erhållas från de sammanhållningspolitiska fonderna, samtidigt som samordning, komplementaritet och enhetlighet mellan dessa fonder och andra unionsinstrument och fonder främjas. För att faciliteten för återhämtning och resiliens och de sammanhållningspolitiska programmen ska kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt krävs också att investeringshinder avlägsnas till stöd för den gröna och den digitala omställningen och en balanserad territoriell utveckling.

               (23)Förutom de ekonomiska och sociala utmaningar som hanteras genom återhämtnings- och resiliensplanen står Malta inför ett antal andra utmaningar som rör inslag i skattesystemet som underlättar aggressiv skatteplanering. Att ta itu med aggressiv skatteplanering är fortfarande centralt för att göra skattesystemen effektivare och mer rättvisa, vilket bekräftas i 2022 års rekommendation för euroområdet. Spridningseffekter av de aggressiva skatteplaneringsmetoderna mellan medlemsstaterna kräver att de nationella strategierna samordnas för att komplettera EU-lagstiftningen. Malta har vidtagit åtgärder för att motverka aggressiva skatteplaneringsmetoder genom att genomföra tidigare överenskomna internationella och europeiska initiativ, och genom att i återhämtnings- och resiliensplanen åta sig att göra en oberoende granskning av utgående och ingående betalningar (dvs. mellan personer bosatta i unionen och personer bosatta i tredjeländer) som ska följas upp av genomförandelagstiftning i linje med granskningens slutsatser. Utgående betalningar av räntor, royaltyer och utdelningar från Maltabaserade bolag till noll- eller lågskatteländer (här definierade som länder med en lagstadgad bolagsskattesats som understiger den lägsta lagstadgade bolagsskattesatsen i EU, vilken är 9 %) kan dock leda till att dessa betalningar undgår att beskattas helt till dess att källskatter, eller motsvarande defensiva åtgärder, införs i Malta för att säkerställa att sådana betalningar beskattas på rätt sätt. Dessutom riskerar behandlingen av bolag som är skattemässigt hemmahörande i Malta men som inte har sin hemvist där att fortsätta leda till dubbel icke-beskattning för både bolag och enskilda personer.

               (24)Inom ramen för det mandat som EU:s stats- och regeringschefer gav i Versaillesförklaringen syftar REPowerEU-planen till att så snart som möjligt fasa ut Europeiska unionens beroende av import av fossila bränslen från Ryssland. I detta syfte fastställs de lämpligaste projekten, investeringarna och reformerna på nationell och regional nivå och på EU-nivå i dialog med medlemsstaterna. Målet med dessa åtgärder är att minska det totala beroendet av fossila bränslen och flytta importen av fossilt bränsle från Ryssland.

               (25)Malta släpar efter med att uppnå sitt mål att senast 2030 minska (med 19 % från 2005 års nivåer) de växthusgasutsläpp som inte ingår i EU:s utsläppshandelssystem utan som omfattas av ansvarsfördelningsförordningen. Maltas åtagande att bli klimatneutralt senast 2050 kommer att kräva löpande investeringar av hushåll, företag och myndigheter. EU:s klimatambitioner skärps och inriktas på mer ekonomiskt överkomlig, säker och hållbar energi, och ytterligare insatser krävs för att utnyttja Maltas sol- och vindpotential, bland annat flytande havsbaserad energi, med tanke på att den förnybara energin endast står för 8 % av energimixen. Malta är kraftigt beroende av olja (48 %) och naturgas (44 %). Naturgas användes för att generera 86 % av Maltas el under 2020. Malta importerar inte gas eller olja från Ryssland
                  20
               , men den snabba ökningen av energipriserna har börjat påverka landet. Malta avser att förbättra energiförsörjningstryggheten genom att bygga en andra elsammanlänkning. Ett minskat beroende av fossila bränslen skulle även kräva en uppgradering av el- och distributionsnäten, liksom investeringar i ellagring för att kunna tillhandahålla avbrottsfri, flexibel och snabbreagerande energi. Fokus på byggnaders energieffektivitet, framför allt i bostadsbyggnader, till exempel genom att installera värmepumpar och andra gröna lösningar, skulle bidra till att minska energiefterfrågan. Det kommer att behövas en ytterligare höjning av ambitionerna att minska utsläppen av växthusgaser, öka andelen förnybar energi och förbättra energieffektiviteten om Malta ska uppnå målen i 55 %-paketet. Dessutom ökar utsläppen från vägtransporter kontinuerligt och är den största källan till växthusgasutsläpp som inte omfattas av utsläppshandelssystemet. Minskad trafikträngsel skulle kräva en bättre kollektivtrafik, införande av intelligenta transportsystem och investeringar i infrastruktur för mjuk rörlighet (som trottoarer och cykelbanor) för att vara ett säkert alternativ till privat bilanvändning.

               (26)Även om den påskyndade omställningen till klimatneutralitet och utfasningen av fossila bränslen kommer att orsaka betydande omstruktureringskostnader inom många sektorer, kan Malta, för att minska de socioekonomiska effekterna av omställningen, utnyttja mekanismen för en rättvis omställning inom ramen för sammanhållningspolitiken. Dessutom kan Malta använda Europeiska socialfonden+ för att förbättra sysselsättningsmöjligheterna och stärka den sociala sammanhållningen.

               (27)Mot bakgrund av kommissionens bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2022, och dess yttrande återspeglas i rekommendation 1 nedan.

               (28)Med hänsyn till de nära inbördes kopplingarna mellan ekonomierna i medlemsstaterna i euroområdet och deras kollektiva bidrag till Ekonomiska och monetära unionens funktion, rekommenderade rådet att euroområdets medlemsstater vidtar åtgärder, inbegripet genom sina återhämtnings- och resiliensplaner, för att genomföra rekommendationen om euroområdets ekonomiska politik. För Malta återspeglas detta särskilt i rekommendationerna 1, 2 och 3 nedan.

               HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Malta att 2022 och 2023 vidta följande åtgärder:

               1.Under 2023 säkerställa att tillväxten i de nationellt finansierade löpande utgifterna är i linje med en neutral inriktning på politiken, med hänsyn till ett fortsatt tillfälligt och riktat stöd till de hushåll och företag som drabbas hårdast av de höjda energipriserna och till människor som flyr från Ukraina. Vara redo att anpassa de löpande utgifterna efter den föränderliga situationen. Öka de offentliga investeringarna för den gröna och den digitala omställningen och för energitrygghet, bland annat med hjälp av faciliteten för återhämtning och resiliens, REPowerEU och andra EU-medel. Under perioden efter 2023 bedriva en finanspolitik som syftar till att på medellång sikt uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning.

               2.Fortsätta genomförandet av sin återhämtnings- och resiliensplan, i enlighet med de delmål och mål som angavs i rådets genomförandebeslut av den 5 oktober 2021. Lämna in de sammanhållningspolitiska programdokumenten för 2021–2027 i syfte att avsluta förhandlingarna med kommissionen och därefter påbörja genomförandet.

               3.Vidta åtgärder för att på ett ändamålsenligt sätt korrigera delar av skattesystemet som kan underlätta aggressiv skatteplanering för enskilda personer och multinationella företag, bland annat genom att säkerställa tillräcklig beskattning av utgående betalningar av räntor, royaltyer och utdelningar, samt ändra reglerna för utländska företag som inte har sin skattehemvist i Malta.

               4.Minska det generella beroendet av fossila bränslen genom att påskynda användningen av förnybara bränslen, möjliggöra och främja investeringar i vind- och solenergi, däribland flytande havsbaserad energi, ytterligare uppgradera Maltas elöverförings- och eldistributionsnät samt skapa initiativ för ellagring för att man ska kunna tillhandahålla avbrottsfri, flexibel och snabbreagerande energi. Minska energiefterfrågan genom förbättrad energieffektivitet, särskilt i bostadsbyggnader. Minska utsläppen från vägtransporter genom att förbättra framkomligheten genom bättre servicekvalitet inom kollektivtrafiken, intelligenta transportsystem och investeringar i infrastruktur för mjuk rörlighet.

               Utfärdad i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

                     (3)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

                     (4)

                        Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 av den 4 mars 2022 om fastställande av att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina i den mening som avses i artikel 5 i direktiv 2001/55/EG, med följden att tillfälligt skydd införs (EUT L 71, 4.3.2022, s. 1).

                     (5)

                        Meddelande från kommissionen till rådet om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, COM(2020) 123 final, 20.3.2020.

                     (6)

                        Meddelande från kommissionen till rådet: Ett år efter utbrottet av covid-19: finanspolitiska insatser, COM(2021) 105 final, 3.3.2021.

                     (7)

                        Beräkningarna av den finanspolitiska inriktningen och dess delar i denna rekommendation är kommissionens uppskattningar baserade på de antaganden som ligger till grund för kommissionens vårprognos 2022. Kommissionens beräkningar av den potentiella tillväxten på medellång sikt inkluderar inte den positiva effekten av reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka den potentiella tillväxten.

                     (8)

                        Som inte finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder.

                     (9)

                        Meddelande från kommissionen till rådet: Finanspolitisk vägledning för 2023, COM(2022) 85 final, 2.3.2022.

                     (10)

                        Rådets genomförandebeslut av den 5 oktober 2021 om godkännande av bedömningen av återhämtnings- och resiliensplanen för Malta (ST 11941/2021 INIT; ST 11941/2021 ADD 1).

                     (11)

                        SWD(2022) 620 final.

                     (12)

                        Siffrorna motsvarar de årliga budgetkostnaderna för dessa åtgärder sedan hösten 2021, inbegripet löpande inkomster och utgifter liksom i förekommande fall åtgärder avseende kapitalutgifter.

                     (13)

                        Det totala antalet fördrivna personer från Ukraina till EU förväntas successivt öka till 6 miljoner till slutet av 2022, och den geografiska spridningen av dessa personer beräknas utifrån storleken på den diaspora som redan finns, den relativa befolkningen i den mottagande medlemsstaten och den faktiska spridningen av fördrivna personer från Ukraina inom EU i mars 2022. För budgetkostnader per person grundas beräkningarna på mikrosimuleringsmodellen Euromod från kommissionens gemensamma forskningscentrum, med beaktande av såväl kontantförmåner som människor kan vara berättigade till som naturaförmåner som utbildning och hälso- och sjukvård.

                     (14)

                        Rådets rekommendation av den 18 juni 2021 med avgivande av rådets yttrande om Maltas stabilitetsprogram 2021 (EUT C 304, 29.7.2021, s. 83).

                     (15)

                        Om indikatorn ligger på minus (plus) innebär detta att överskottet (underskottet) i de primära utgifterna är högre än den ekonomiska tillväxten på medellång sikt, vilket signalerar att finanspolitiken är expansiv (kontraktiv).

                     (16)

                        Bidraget från andra nationellt finansierade kapitalutgifter förväntas vara neutralt, 0,0 procentenheter av BNP.

                     (17)

                        Om indikatorn ligger på minus (plus) innebär detta att överskottet (underskottet) i de primära utgifterna är högre än den ekonomiska tillväxten på medellång sikt, vilket signalerar att finanspolitiken är expansiv (kontraktiv).

                     (18)

                        Övriga nationellt finansierade kapitalutgifter beräknas ge ett expansivt bidrag på 0,1 procentenheter av BNP.

                     (19)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

                     (20)

                        Eurostat (2020), andelen rysk import av den totala importen av naturgas, råolja och stenkol. När det gäller genomsnittet för EU-27 baseras den totala importen på import från länder utanför EU-27. För Malta omfattar den totala importen handel inom EU. Råolja omfattar inte raffinerade oljeprodukter.


               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 23.5.2022
            COM(2022) 622 final

            Rekommendation till
            RÅDETS REKOMMENDATION
            om Polens nationella reformprogram 2022 med avgivande av rådets yttrande om Polens konvergensprogram 2022
            {SWD(2022) 622 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Rekommendation till

               RÅDETS REKOMMENDATION

               om Polens nationella reformprogram 2022 med avgivande av rådets yttrande om Polens konvergensprogram 2022

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

               med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
                  1
               , särskilt artikel 9.2,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

               med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

               med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

               med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

               med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

               av följande skäl:

               (1)Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2415, genom vilken faciliteten för återhämtning och resiliens inrättades, trädde i kraft den 19 februari 2021. Faciliteten för återhämtning och resiliens ger ekonomiskt stöd till genomförandet av reformer och investeringar och utgör en finanspolitisk impuls som finansieras av unionen. Den bidrar till den ekonomiska återhämtningen och till genomförandet av hållbara och tillväxtfrämjande reformer och investeringar, i synnerhet för att främja den gröna och den digitala omställningen, och stärker resiliensen och den potentiella tillväxten i medlemsstaternas ekonomier. Den bidrar också till hållbara offentliga finanser och ökar tillväxt och jobbskapande på medellång och lång sikt. Det slutliga högsta ekonomiska bidraget per medlemsstat inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens uppdaterades den [XX] juni 2022, i enlighet med artikel 18.2 i förordning (EU) 2021/241.

               (2)Den 24 november 2021 antog kommissionen den årliga översikten över hållbar tillväxt, som inledde 2022 års europeiska planeringstermin. I översikten togs vederbörlig hänsyn till det gemensamma åtagandet på det sociala toppmötet i Porto i maj 2021 om att fortsätta genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 25 mars 2022 godkände Europeiska rådet prioriteringarna i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. Den 24 november 2021 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Polen var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning
                  2
               . Samma dag antog kommissionen också förslaget till 2022 års gemensamma sysselsättningsrapport med en analys av genomförandet av riktlinjerna för sysselsättningspolitik och principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som rådet antog den 14 mars 2022.

               (3)Rysslands invasion av Ukraina, som följde tätt inpå den globala pandemin, har avsevärt förändrat den geopolitiska och ekonomiska situationen. Invasionens påverkan på medlemsstaternas ekonomier har märkts exempelvis genom högre priser på energi och livsmedel och svagare tillväxtutsikter. De ökande energipriserna, som observerades redan 2021, slår särskilt hårt mot de mest utsatta hushållen som redan lever i eller riskerar att drabbas av energifattigdom. EU märker också av en exceptionell ström av människor på flykt från Ukraina. I detta sammanhang utlöstes den 4 mars 2022 direktivet om tillfälligt skydd för första gången. Det ger fördrivna människor från Ukraina rätten att lagligen stanna i EU och att få tillgång till skolgång och utbildning, arbete, hälso- och sjukvård, bostad och social välfärd. Exceptionella stödåtgärder har gjorts tillgängliga för Polen inom ramen för initiativet Sammanhållningsinsatser för flyktingar i Europa (Care) och den extra förfinansieringen inom React-EU (återhämtningsstöd för sammanhållning och till Europas regioner) i syfte att snabbt kunna ta emot och integrera människor som flytt från Ukraina.

               (4)Med hänsyn till den snabbt föränderliga ekonomiska och geopolitiska situationen återupptar den europeiska planeringsterminen den breda politiska samordningen vad gäller ekonomi och sysselsättning 2022, samtidigt som en utveckling sker i enlighet med genomförandekraven i faciliteten för återhämtning och resiliens, enligt vad som angavs i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. Genomförandet av de antagna återhämtnings- och resiliensplanerna är viktigt för att de politiska prioriteringarna inom ramen för den europeiska planeringsterminen ska ge resultat, eftersom planerna behandlar alla eller en betydande del av de relevanta landsspecifika rekommendationer som utfärdades i 2019 och 2020 års planeringsterminer. De landsspecifika rekommendationerna från 2019 och 2020 är dessutom lika relevanta för de återhämtnings- och resiliensplaner som granskats, uppdaterats eller ändrats i enlighet med artiklarna 14, 18 och 21 i förordning (EU) 2021/241, förutom eventuella landsspecifika rekommendationer som utfärdats fram till den dag då den ändrade planen lämnades in.

               (5)Den allmänna undantagsklausulen är aktiverad sedan mars 2020
                  3
               . I sitt meddelande av den 3 mars 2021
                  4
                förde kommissionen även fram sin ståndpunkt att beslutet om huruvida den allmänna undantagsklausulen ska avaktiveras eller fortsätta att gälla bör fattas efter en samlad bedömning av läget i ekonomin och att det viktigaste kvantitativa kriteriet bör vara nivån på den ekonomiska aktiviteten i EU eller euroområdet jämfört med förkrisnivåerna (slutet av 2019). Ökad osäkerhet och stora nedåtrisker i de ekonomiska utsikterna på grund av kriget i Europa, liksom exceptionella höjningar av energipriserna och fortsatta störningar i leveranskedjorna, motiverar en förlängning av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten under hela 2023.

               (6)I enlighet med riktlinjen i rådets yttrande av den 18 juni 2021 om konvergensprogrammet 2021 mäts den finanspolitiska inriktningen för närvarande bäst som en förändring i de primära utgifterna (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan), exklusive covid-19-relaterade tillfälliga åtgärder, men inbegripet utgifter som finansieras med icke återbetalningspliktigt stöd (bidrag) från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, i förhållande till den potentiella tillväxten på medellång sikt
                  5
               . För att bedöma om den nationella finanspolitiken är försiktig och dess sammansättning gynnsam för en hållbar återhämtning som är förenlig med den gröna och den digitala omställningen granskas, förutom den övergripande finanspolitiska inriktningen, även utvecklingen i nationellt finansierade
                  6
                primära löpande utgifter (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan och exklusive tillfälliga nödåtgärder i samband med covid-19-krisen) och investeringar.

               (7)Den 2 mars 2022 antog kommissionen ett meddelande med en allmän vägledning för finanspolitiken 2023 som syftade till att stödja förberedelserna av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram och på så sätt stärka den politiska samordningen
                  7
               . På grundval av de makroekonomiska utsikterna i vinterprognosen 2022 anser kommissionen att det bör ske en övergång från en stödjande aggregerad finanspolitisk inriktning 2020–2022 till en i stort sett neutral aggregerad finanspolitisk inriktning 2023, även om det måste finnas en beredskap att agera om den ekonomiska situationen förändras. Kommissionen meddelade att de finanspolitiska rekommendationerna 2023 även i fortsättningen bör se olika ut för olika medlemsstater och ta hänsyn till eventuella spridningseffekter över gränserna. Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att låta vägledningen återspeglas i sina stabilitets- och konvergensprogram. Kommissionen åtog sig att noga följa den ekonomiska utvecklingen och anpassa sin vägledning efter behov, senast i planeringsterminens vårpaket i slutet av maj 2022.

               (8)När det gäller den finanspolitiska vägledningen av den 2 mars 2022 beaktas i de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 de försämrade ekonomiska utsikterna, den ökade osäkerheten och ytterligare nedåtrisker samt den högre inflationen jämfört med vinterprognosen. Mot bakgrund av dessa överväganden bör de finanspolitiska insatserna vara inriktade på att öka de offentliga investeringarna i den gröna och den digitala omställningen och en tryggad energiförsörjning och hålla uppe köpkraften i de mest utsatta hushållen för att mildra effekterna av de ökade energipriserna och bidra till att begränsa inflationstrycket till följd av andrahandseffekter genom riktade och tillfälliga åtgärder. Finanspolitiken måste förbli flexibel så att den kan anpassas efter de snabbt föränderliga omständigheterna, och anpassas till länderna efter deras finanspolitiska och ekonomiska situation, även vad gäller deras utsatthet för krisen och tillströmningen av fördrivna människor från Ukraina.

               (9)Den 29 april 2022 lämnade Polen in sitt nationella reformprogram för 2022 och den 28 april 2022 sitt konvergensprogram för samma år, inom den frist som fastställs i artikel 4 i förordning (EG) nr 1466/97. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. I enlighet med artikel 27 i förordning (EU) 2021/241 ska Polens halvårsvisa rapporter om framstegen avseende målen i återhämtnings- och resiliensplanen också återspeglas i 2022 års nationella reformprogram.

               (10)Den 23 maj 2022 offentliggjorde kommissionen 2022 års landsrapport för Polen
                  8
               . Den innehöll en bedömning av hur väl Polen hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog 2019, 2020 och 2021. I landsrapporten behandlades också Polens framsteg med att genomföra den europeiska pelaren för sociala rättigheter och med att uppnå EU:s överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsbekämpning, liksom även framstegen med att nå FN:s mål för hållbar utveckling.

               (11)Den 23 maj 2022 lade kommissionen fram en rapport enligt artikel 126.3 i EUF-fördraget. Rapporten behandlade Polens budgetläge utifrån det faktum att dess offentliga underskott 2022 planerades överskrida fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Rapporten slog fast att underskottskriteriet inte var uppfyllt. I linje med meddelandet av den 2 mars 2022 föreslog kommissionen inte att nya förfaranden vid alltför stora underskott skulle inledas under våren 2022. Kommissionen kommer att göra en ny bedömning av huruvida sådana förfaranden ska inledas hösten 2022.

               (12)Den 20 juli 2020 rekommenderade rådet Polen att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder, i linje med den allmänna undantagsklausulen, för att ändamålsenligt hantera pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Rådet rekommenderade även Polen att så snart de ekonomiska förhållandena medger det bedriva en finanspolitik som syftar till att nå en sund offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas.  Enligt uppgifter som validerats av Eurostat minskade Polens offentliga underskott under 2021 från 6,9 % av BNP 2020 till 1,9 % 2021. Polens finanspolitiska åtgärder bidrog till den ekonomiska återhämtningen under 2021, samtidigt som de tillfälliga krisstödsåtgärderna minskade från 4,5 % av BNP 2020 till 2,7 % 2021. De åtgärder som Polen vidtog 2021 var i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärderna som regeringen antog 2020 och 2021 var tillfälliga eller uppvägdes av kompenserande åtgärder. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat uppgick den offentliga bruttoskulden 2021 till 53,8 % av BNP.

               (13)Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna i 2022 års konvergensprogram är realistiskt. Regeringen beräknar att BNP i fasta priser kommer att öka med 3,8 % under 2022 och med 3,2 % under 2023. Som jämförelse visar kommissionens vårprognos 2022 en lägre real tillväxt i BNP, 3,7 % 2022 och 3,0 % 2023. Detta beror främst på den beräknade inflationsökningen, som förväntas hämma privat konsumtion och investeringar, och ett lägre bidrag från nettoexport. I 2022 års konvergensprogram förväntas underskottet i de offentliga finanserna öka till 4,3 % av BNP under 2022 och därefter minska till 3,7 % 2023. Ökningen 2022 avspeglar främst de höga kostnaderna för stöd till fördrivna människor från Ukraina, åtgärder i samband med de höga energipriserna och en omfattande skattereform (den polska uppgörelsen). Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten minska till 52,1 % av BNP under 2022 och till 51,5 % under 2023. Utifrån de politiska åtgärder som var kända vid prognosens brytdatum förutses i kommissionens vårprognos 2022 ett underskott i de offentliga finanserna på 4,0 % och 4,4 % av BNP för 2022 respektive 2023. För 2022 är detta lägre än det underskott som förväntades i konvergensprogrammet 2022, främst på grund av högre förväntad nominell BNP. För 2023 är det förväntade underskottet högre än i konvergensprogrammet, vilket främst beror på lägre inkomster och den förväntade kostnadsökningen för stöd till fördrivna människor från Ukraina. I kommissionens vårprognos 2022 förutses en lägre offentlig skuldkvot, 50,8 % av BNP 2022 och 49,8 % 2023. Skillnaden beror på högre förväntad inflation och olika antaganden om stockflödesjusteringar 2023.

               Utifrån kommissionens vårprognos 2022 beräknas den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt (10 års genomsnitt) till 3,4 %. Denna beräkning omfattar dock inte effekten av de reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka Polens potentiella tillväxt.

               (14)Under 2022 har regeringen fasat ut de åtgärder som vidtogs i samband med covid-19-krisen, så de tillfälliga krisstödsåtgärderna förväntas minska från 2,7 % av BNP 2021 till 0,0 % 2022. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas av de åtgärder som vidtogs för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de höjda energipriserna. Enligt kommissionens vårprognos 2022 beräknas åtgärderna till 1,0 % av BNP 2022 och därefter förväntas de fasas ut 2023
                  9
               . Åtgärderna består främst av sänkningar av indirekta skatter på energiförbrukning och sociala transfereringar till fattigare hushåll. De har angetts vara tillfälliga. Om energipriserna förblir höga också under 2023 kan dock vissa av dessa åtgärder bli kvar. Vissa av åtgärderna är inte riktade, särskilt övergripande sänkningar av mervärdesskatt och punktskatter. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas också av kostnaderna för att tillhandahålla tillfälligt stöd till fördrivna människor från Ukraina. Dessa kostnader beräknas i kommissionens vårprognos 2022 uppgå till 0,6 % av BNP 2022 och 0,8 % av BNP 2023
                  10
               .

               (15)Den 18 juni 2021 rekommenderade rådet Polen
                  11
                att under 2022 eftersträva en stödjande finanspolitisk inriktning, inbegripet den impuls som ges genom faciliteten för återhämtning och resiliens, samt att upprätthålla nationellt finansierade investeringar. Polen rekommenderades också att, när de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en sund offentligfinansiell ställning på medellång sikt och att säkerställa hållbara offentliga finanser på medellång sikt, och samtidigt öka investeringarna för att främja tillväxtpotentialen.

               (16)Under 2022 förväntas enligt kommissionens vårprognos 2022, inbegripet uppgifterna i Polens konvergensprogram för 2022, den finanspolitiska inriktningen vara stödjande med -3,4 % av BNP, vilket rekommenderades av rådet
                  12
               . Polen planerar att ge fortsatt stöd till återhämtningen genom att använda faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar, vilket rådet rekommenderade. Det positiva bidraget till den ekonomiska verksamheten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, förväntas öka med 0,1 procentenheter av BNP jämfört med 2021
                  13
               . Nationellt finansierade investeringar förväntas ge ett expansivt bidrag på 0,3 procentenheter till den finanspolitiska inriktningen 2022
                  14
               . Därför planerar Polen att upprätthålla de nationellt finansierade investeringarna, så som rådet rekommenderade. Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2022 ge ett expansivt bidrag på 2,7 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta betydande expansiva bidrag omfattar den ytterligare effekten av åtgärderna för att hantera de ekonomiska och sociala effekterna av de ökade energipriserna (1,0 % av BNP) samt kostnaderna för att erbjuda tillfälligt skydd för fördrivna människor från Ukraina (0,6 % av BNP). Ett nytt vårdnadsbidrag för småbarn (familjevårdkapitalet) förväntas också bidra (med 0,1 % av BNP) till de ökade löpande nettoutgifterna. På inkomstsidan förväntas även de sänkta marginalskattesatserna enligt den polska uppgörelsen (0,7 % av BNP) och de sänkta bolagsskattesatserna (0,1 % av BNP) bidra till den expansiva finanspolitiska inriktningen. Konsumentpriserna har ökat mer jämfört med BNP-deflatorn, vilket förväntas påverka det expansiva bidraget till nationellt finansierade primära löpande utgifter 2022 genom ökade utgifter för statens förbrukning av varor och tjänster.

               (17)I kommissionens vårprognos 2022 beräknas den finanspolitiska inriktningen under 2023 ligga på +1,7 % av BNP vid oförändrad politik
                  15
               . Polen förväntas fortsätta att använda bidragen från faciliteten för återhämtning och resiliens under 2023 för att finansiera ytterligare investeringar till stöd för återhämtningen. Det positiva bidraget till den ekonomiska aktiviteten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, beräknas öka med 0,1 procentenhet jämfört med 2022. Nationellt finansierade investeringar förväntas ge ett kontraktivt bidrag på 0,3 procentenheter till den finanspolitiska inriktningen 2023
                  16
               . Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2023 ge ett kontraktivt bidrag på 1,4 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta omfattar effekten av utfasningen av åtgärderna för att motverka de ökade energipriserna (0,9 % av BNP) samt ytterligare kostnader för att ge tillfälligt skydd åt fördrivna personer från Ukraina (0,2 % av BNP).

               (18)I 2022 års konvergensprogram förväntas underskottet i de offentliga finanserna successivt minska till 3,1 % av BNP under 2024 och till 2,5 % till 2025. Underskottet i de offentliga finanserna förväntas därför ligga kvar under 3 % av BNP senast 2025. Inga uppgifter lämnas dock om de planerade underliggande konsolideringsåtgärderna. Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten minska fram till 2025, närmare bestämt till 51,0 % av BNP under 2024 och ytterligare till 49,7 % under 2025. Utifrån kommissionens analys verkar riskerna för skuldhållbarheten vara medelhöga på medellång sikt.

               (19)När den pågående reformen av budgetsystemet har genomförts fullständigt förväntas detta förbättra effektiviteten i utgifterna genom att långvariga brister i budgetprocessen åtgärdas. Bristerna rör bland annat komplexa och omoderna budgetklassificeringar, undermålig registrering av information, avsaknad av verklig planering på medellång sikt och avsaknad av en direkt hävstångseffekt av utgiftsöversynerna på budgetförfarandet. I Polen förväntas offentliga finanser utsättas för press i form av högre utgifter på lång sikt, särskilt med tanke på befolkningens åldrande. Dessa faktorer förstärker behovet av nya verktyg för bättre förvaltning av utgifter, bland annat regelbunden bedömning av ändamålsenlighet och effektivitet. Under pandemin kanaliserades dock de flesta av utgifterna för covid-19-åtgärder via en särskild fond som förvaltades av utvecklingsbanken och ett finansiellt verktyg utanför budgeten. Detta gav myndigheterna mer flexibilitet för att hantera krisrelaterade utgifter och man lyckades undvika att statens skuldnivå överskreds, men det begränsade även den parlamentariska kontrollen av utgifter och allmänhetens tillgång till aktuell information om offentliga utgifter.

               (20)Polen hör till de EU-länder där befolkningen åldras snabbast, vilket innebär att de demografiska trenderna kommer att påverka pensionssystemet på lång sikt. Det nuvarande avgiftsbaserade pensionssystemet är finansiellt balanserat, men beaktar inte lämpligheten av framtida förmåner. På grund av den låga faktiska pensionsåldern, den ökade medellivslängden och vissa andra inslag i systemet kommer de framtida pensionsförmånerna dock att minska kraftigt i förhållande till slutlönen. Detta skulle innebära att många pensionärer riskerar fattigdom. Kommissionens analys visar att Polen skulle behöva använda ytterligare 6,7 % av BNP fram till 2070 bara för att upprätthålla förmånerna på den nuvarande nivån. De största problemen i det polska pensionssystemet är den låga faktiska pensionsåldern och de särskilda pensionsordningarna (t.ex. jordbrukare, uniformerad personal), som är kostsamma och gynnar de personer som omfattas av ordningarna jämfört med det allmänna systemet.

               (21)Polen lämnade in programplaneringsdokumenten för sammanhållningspolitiken
                  17
                den 15 december 2021. I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 ska Polen beakta de relevanta landsspecifika rekommendationerna i programplaneringen av de sammanhållningspolitiska fonderna 2021–2027. Detta är en förutsättning för att förbättra ändamålsenligheten och maximera mervärdet av det ekonomiska stöd som ska erhållas från de sammanhållningspolitiska fonderna, samtidigt som samordning, komplementaritet och enhetlighet mellan dessa fonder och andra unionsinstrument och fonder främjas. För att de sammanhållningspolitiska programmen ska kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt krävs också att investeringshinder avlägsnas till stöd för den gröna och den digitala omställningen och en balanserad territoriell utveckling.

               (22)Arbetslösheten i Polen är rekordlåg, men vissa gruppers deltagande i arbetsmarknaden är fortsatt begränsat. Inskrivningskvoten för barn under tre år i formell barnomsorg är fortfarande en av de lägsta bland EU-länderna, och begränsad tillgång till barnomsorg hindrar kvinnor från att gå in på arbetsmarknaden. Avsaknaden av stöd för långvarig vård och omsorg och den sänkta pensionsåldern leder dessutom till ett utflöde av arbetskraft från marknaden. Skillnaderna på arbetsmarknaden påverkar även personer med funktionsnedsättning, äldre och lågutbildade personer, vars sysselsättningsgrad är lägre än respektive genomsnitt för EU. En konstant minskning av atypiska anställningskontrakt har visserligen observerats under de senaste åren, men tillfälliga anställningsavtal och egenföretagande med låga sociala bidrag påverkar fortfarande unga och lågutbildade arbetstagare, vilket ökar risken för att deras framtida pensioner inte kommer att vara tillräckliga.

               (23)Polens utbildningssystem har fortfarande problem när det gäller kvalitet och inkludering. Dessa problem har förvärrats till följd av pandemin, med långa perioder av distanslärande. Såväl lärare som elever och befolkningen i allmänhet saknar tillräcklig digital kompetens. Samtidigt har skolor och hushåll med barn fortfarande inte tillräcklig tillgång till IKT-utrustning och anslutning. Kvaliteten på den grundläggande lärarutbildningen brister. Lärarlönerna är dessutom förhållandevis låga jämfört med OECD:s normer. Detta påverkar läraryrkets ekonomiska attraktionskraft, vilket tillsammans med avsaknaden av yrkesmässig utveckling ger upphov till en betydande personalbrist. Den stora tillströmningen av fördrivna personer från Ukraina kräver betydande resurser för att bemöta behoven på utbildningsområdet. Ett stort glapp mellan kompetens och arbetsmarknadens behov leder till brist på arbetskraft, vilket märks på att arbetsgivare har svårt att tillsätta lediga tjänster.

               (24)De totala utgifterna för hälso- och sjukvård är fortfarande låga, och uppgår endast till 6,5 % jämfört med ett genomsnitt på 9,9 % för EU 2019. Det polska hälso- och sjukvårdssystemet är alltför beroende av sjukhus, som lider av en försämrad finansiell situation, avsaknad av kvalitetsbedömningar och brister i förvaltningen. Primär- och öppenvården är underutnyttjad. Vårdyrken är inte särskilt attraktiva, vilket förvärrar personalbristen. Antalet läkare och sjuksköterskor per 1 000 invånare (2,4 respektive 5,1) hör till de lägsta bland EU-länderna. Primärvårdssystemet är underbemannat och tjänsterna är överbelastade. Dess potential är fortfarande outnyttjad, vilket i sin tur överbelastar vård på högre nivå. E-hälsotjänster bidrar till att lösa en del av hälso- och sjukvårdssystemets problem, men utvecklingen av sådana tjänster har hittills varit begränsad.

               (25)En betydande del av de sociala utgifterna beaktar inte olika inkomstnivåer, vilket innebär att de bör riktas bättre. Vissa sociala utgifter är inte riktade och behovsprövade, t.ex. den ytterligare engångsersättningen som årligen betalas ut till pensionärer. Samtidigt är täckningen av sociala förmåner för personer med privaträttsliga anställningsavtal begränsad, vilket gör denna grupp mer utsatt. Utmaningar kvarstår, trots att andelen av befolkningen som riskerar fattigdom har fortsatt att minska från 21 % 2016 till 17 % 2020. Risken för att hamna i fattigdom kommer särskilt att öka bland en del äldre. Detta problem kommer i synnerhet att påverka kvinnor eftersom deras arbetsliv är kortare, vilket innebär att de får lägre framtida pensionsförmåner.  Bättre riktning av förmånerna, t.ex. ökad användning av behovsprövning, skulle leda till en mer effektiv användning av offentliga medel för att bekämpa fattigdom och hjälpa de mest behövande.

               (26)Polen kommer allt mer att förlita sig på vetenskap och innovation för att säkerställa långsiktig hållbar ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft. Trots vissa framsteg ligger Polen fortfarande efter när det gäller innovationsresultat. De totala FoU-utgifterna är låga, 1,39 % av BNP. Företagens FoU-utgifter ligger fortfarande långt under EU-genomsnittet på 0,87 % 2020, och andelen innovativa företag är fortfarande låg enligt gemenskapens innovationsundersökning. Polen fick det fjärde sämsta resultatet 2021 i den europeiska resultattavlan för innovation och hamnade på sista plats i kategorin framväxande innovatörer. De nuvarande instrumenten för forskningsstöd blir alltmer splittrade, vilket förhindrar samarbete mellan forskare och företag. Detta utgör ett stort hinder för stärkt innovation. Bristande ledarskapsförmåga och införande av teknik hos företagen bidrar dessutom till betydande produktivitetsskillnader mellan små och medelstora företag och stora företag, vilket begränsar innovationen och produktionsökningen.

               (27)Polen släpar efter med digitaliseringen. Låg digital kompetens hindrar i synnerhet företagens förmåga att investera i avancerade digitala lösningar och avancera uppåt i värdekedjan, vilket i sin tur bidrar till brist på arbetskraft och kompetens. När det gäller digital infrastruktur ökar utnyttjandet av fast bredband, men Polen har fortfarande stora problem med utvecklingen av 5G. Endast 34 % av hushållen täcktes av 5G-teknik 2021, vilket är lägre än EU-genomsnittet på 65 %, och 5G-beredskapen utvecklas inte eftersom det harmoniserade radiospektrumet för införandet av 5G fortfarande inte har tilldelats. Ökad användning av digitala tekniker inom offentlig förvaltning skulle kunna förbättra myndigheternas tillhandahållande av tjänster och bidra till att minska onödiga regelbördor och administrativa bördor.

               (28)Ett stabilt och förutsägbart företagsklimat och mer gynnsamma förutsättningar för investeringar är viktiga faktorer både för den ekonomiska återhämtningen efter pandemin och en hållbar ekonomisk tillväxt på medellång till lång sikt. Rättssystemets oberoende, effektivitet och kvalitet är väsentliga beståndsdelar i detta avseende. Rättsstatsprincipen har urholkats i Polen och rättsväsendets oberoende ger fortfarande anledning till allvarlig oro, vilket framgår av flera avgöranden från EU-domstolen och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. Kommissionen inledde dessutom ett överträdelseförfarande mot Polen 2021 till följd av vissa avgöranden från den polska författningsdomstolen där domstolen bestred unionsrättens företräde, vilket äventyrar den polska rättsordningens och unionsrättens funktion.

               (29)Ett sunt och stabilt regelverk är grunden för en hållbar ekonomisk tillväxt och privata investeringar. Investeringsklimatet hindras dock fortfarande av ett oförutsägbart och betungande regelverk. Lagarna ändras ofta, vilket ökar osäkerheten och efterlevnadskostnaderna för företagen. Detta beror främst på bristande samråd med berörda aktörer under lagstiftningsprocessen. Den privata sektorns investeringar, mätt som andel av BNP, har minskat sedan 2016 och är låg, 18,5 % 2020, vilket är mycket lägre än EU-genomsnittet och andra länder i regionen. Detta kan begränsa ytterligare produktivitetsvinster och hämma Polens förmåga att upprätthålla ekonomisk tillväxt på lång sikt, särskilt med tanke på att de ökande arbetskraftskostnaderna motverkar kostnadskonkurrenskraften.

               (30)Inom ramen för det mandat som EU:s stats- och regeringschefer gav i Versaillesförklaringen syftar REPowerEU-planen till att så snart som möjligt fasa ut Europeiska unionens beroende av import av fossila bränslen från Ryssland. I detta syfte fastställs de lämpligaste projekten, investeringarna och reformerna på nationell och regional nivå och på EU-nivå i dialog med medlemsstaterna. Målet med dessa åtgärder är att minska det totala beroendet av fossila bränslen och flytta importen av fossilt bränsle från Ryssland.

               (31)Polens energimix är fortfarande starkt beroende av fossila bränslen, som svarade för 86 % av landets energiförsörjning 2020. Kol stod ensamt för 40 %. Naturgas utgör 17 % av energimixen, medan olja står för 28,9 %. Oljans andel har ökat under de senaste åren. Polens koldioxidminskning har varit långsam. Fram till 2020 visade den polska ekonomin en minskning på endast 8 % av de totala utsläppen jämfört med 2005
                  18
               . . Ekonomins växthusgasintensitet ligger över 54 % jämfört med EU-genomsnittet. En reviderad och mer långtgående energipolitik och riktade åtgärder för sektorer som inte omfattas av utsläppshandelssystemet är nödvändiga för att öka utsläppsminskningarna i ekonomin. Polen producerar omkring 80 % av det kol som landet konsumerar, men dess beroende av Ryssland – beräknat som andelen import från Ryssland av den totala kolimporten – har ökat och nådde 74 % 2020 jämfört med EU-genomsnittet på 54 %. När det gäller olja är Polen beroende av leverantörer från andra länder för nästan hela sin efterfrågan. Importen från Ryssland svarar för 72 % av den totala försörjningen från utlandet, jämfört med EU-genomsnittet på 26 %. Polens beroende av Rysslands naturgas uppgår till 55 %, jämfört med EU-genomsnittet på 44 %
                  19
               . Pågående och planerade infrastrukturprojekt inom Polen och tillsammans med grannländer (bland annat GIPL-sammanlänkningen med Litauen som togs i drift den 1 maj 2022) förväntas kombinerat med motsvarande försörjningsavtal att avsevärt ersätta Polens beroende av rysk gas. Det rekommenderas att nya investeringar i infrastruktur och nät på gasområdet framtidssäkras när så är möjligt, för att undvika koldioxidinlåsning och strandade tillgångar och underlätta investeringarnas långsiktiga hållbarhet genom framtida omställning till hållbara bränslen. Polens långfristiga gasförsörjningsavtal med Rysslands Gazprom löper ut vid utgången av 2022, och Polen har inga planer på att förlänga det. Gazprom drog in gasleveranserna från och med april 2022, men den direkta effekten på Polens energitrygghet begränsas betydligt av att Polen har tillgång till alternativa försörjningskällor, både inom och utanför EU. Avbrottet i leveranserna kräver dock att pågående och planerade projekt för diversifiering av försörjningen påskyndas och att samordningen kring ytterligare åtgärder med EU ökas.

               (32)Det är mycket viktigt att Polen påskyndar införandet av ny kapacitet för produktion av förnybar energi för att minska landets beroende av import av fossila bränslen och för att minska utsläppen av växthusgaser. Polens nuvarande mål för förnybar energi enligt de nationella energi- och klimatplanerna är inte tillräckligt ambitiösa. Det finns dock stora rättsliga, förfarandemässiga och administrativa hinder som begränsar införandet av kapacitet för förnybar energi och saktar ned integreringen av förnybara energikällor i nätet. Det handlar bland annat om restriktiva regler för energikooperativ, restriktiva regler och utdragna tillståndsförfaranden för utveckling av landbaserad vindkraft samt komplexa och instabila skattebestämmelser eller utdragna förfaranden för nätanslutning. Infrastrukturhinder såsom bristande kapacitet i distributionsnätet innebär även att integreringen av förnybara energikällor går långsammare, vilket bör lösas med hjälp av lämpliga incitament. I REPowerEU-meddelandet anger kommissionen dessutom att ökad produktion av hållbar biometan kommer att bidra till att fasa ut EU:s beroende av fossila bränslen från Ryssland. I detta sammanhang har Polen utrymme för att använda den outnyttjade potentialen för biometan och samtidigt uppfylla de relevanta hållbarhetskriterierna genom en lämplig strategi för att inrätta en marknad för hållbar biometan och konkreta förslag för hur den bör utformas. Hållbar biometan kan med fördel användas inom kraftvärme och förnybar vätgas, vilket kan bidra till att minska koldioxidutsläppen inom sektorer där en minskning anses vara svår att genomföra. Polens nationella renoveringsplan är ett viktigt incitament för att ersätta luftförorenande värmepannor och förbättra byggnaders energieffektivitet. Planen kan dock rationaliseras ytterligare och inriktas mer på låginkomsthushåll och de byggnader som har sämst energiprestanda. Bidragen till ersättning av värmekällor kan dessutom utformas bättre för att undvika gasinlåsning och ge starkare incitament för djupgående renoveringar och införandet av värmepumpar i linje med målen i strategin för renoveringsvågen och REPowerEU-meddelandet. Det finns stora möjligheter till kostnadsbesparingar för att förbättra energieffektiviteten, vilket möjliggör användning av återbetalningsbara finansieringsinstrument. Sådana instrument bör därför införas för att öka renoveringstakten för bostadshus och offentliga och kommersiella byggnader. Detta skulle ytterligare förbättra luftkvaliteten, påskynda energibesparingarna och minska efterfrågan på fossila bränslen för uppvärmning. Det kommer att behövas en ytterligare höjning av ambitionerna att minska utsläppen av växthusgaser, öka andelen förnybar energi och öka energieffektiviteten om Polen ska uppnå målen i 55 %-paketet.

               (33)Transport är den näst mest förorenade sektorn efter energiproduktion och svarar för omkring 70 % av den totala oljeförbrukningen. Vägtransporter svarar för merparten av sektorns utsläpp. Snabbare åtgärder för att minska koldioxidutsläppen från mobilitet är därför av avgörande vikt. Incitament för kollektivtrafik och koldioxidsnåla och aktiva transportsätt kan bidra i detta avseende. Åtgärder för att göra kollektivtrafiken mer attraktiv och tillgänglig, även i landsbygdsområden, och förbättra förbindelserna mellan förorter och tätorter skulle bidra till att minska luftföroreningarna, bidra till att hantera problemet med utestängning och förbättra livskvaliteten. Antalet fordon med nollutsläpp var 0,8 % 2020, vilket är mycket lägre än EU-genomsnittet på 5,3 %. Ytterligare stöd för att underlätta köp av elfordon och betydande investeringar i laddningsinfrastruktur bör övervägas.

               (34)Målen i Polens nationella energistrategi bör revideras uppåt i linje med EU:s mer långtgående klimatmål för 2030. En robust, stabil och aktuell strategisk ram är avgörande för att vägleda och stimulera offentliga och privata investeringar i den gröna omställningen. Polen bör överväga att höja sin ambitionsnivå för att skapa säkerhet för investerare och göra förhållandena mer förutsägbara för näringslivet, samtidigt som landet påskyndar energiomställningen i linje med REPowerEU-meddelandet.

               (35)Även om den påskyndade omställningen till klimatneutralitet och utfasningen av fossila bränslen kommer att orsaka betydande omstruktureringskostnader inom många sektorer, kan Polen, för att minska de socioekonomiska effekterna av omställningen i de regioner som påverkas mest, utnyttja mekanismen för en rättvis omställning inom ramen för sammanhållningspolitiken. Dessutom kan Polen använda Europeiska socialfonden+ för att förbättra sysselsättningsmöjligheterna och stärka den sociala sammanhållningen.

               (36)Mot bakgrund av kommissionens bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2022, och dess yttrande
                  20
                återspeglas i rekommendation 1 nedan.

               HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Polen att 2022 och 2023 vidta följande åtgärder:

               1.Under 2023 säkerställa att tillväxten i de nationellt finansierade löpande utgifterna är i linje med en neutral inriktning på politiken, med hänsyn till ett fortsatt tillfälligt och riktat stöd till de hushåll och företag som drabbas hårdast av de höjda energipriserna och till människor som flyr från Ukraina. Vara redo att anpassa de löpande utgifterna efter den föränderliga situationen. Öka de offentliga investeringarna för den gröna och den digitala omställningen och för energitrygghet, bland annat med hjälp av faciliteten för återhämtning och resiliens, REPowerEU och andra EU-medel. Under perioden efter 2023 bedriva en finanspolitik som syftar till att på medellång sikt uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning. Förbättra effektiviteten i de offentliga utgifterna, bland annat genom att fortsätta med reformen av budgetförfarandet. Säkerställa tillräckliga framtida pensionsförmåner och ett hållbart pensionssystem genom att vidta åtgärder för att öka den faktiska pensionsåldern och genom att reformera förmånspensionssystemen.

               2.Snabbt avsluta förhandlingarna med kommissionen om de sammanhållningspolitiska programdokumenten för 2021–2027 i syfte att påbörja genomförandet av dem.

               3.Öka deltagandet på arbetsmarknaden, bland annat genom att förbättra tillgången till barnomsorg och långvarig vård och omsorg samt genom att undanröja återstående hinder för mer permanenta anställningsformer. Gynna utbildning av hög kvalitet och kompetens som är relevant på arbetsmarknaden, särskilt genom vuxenutbildning, och förbättra den digitala kompetensen. Rikta sociala förmåner bättre och säkerställa tillgång för dem som behöver det.

               4.Förbättra hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, tillgänglighet och ändamålsenlighet, även genom att tillhandahålla tillräckliga resurser för att vända på vårdpyramiden, och påskynda utbyggnaden av e-hälsotjänster. Stärka ekonomins innovationskapacitet, bland annat genom att stödja forskningsinstitutioner och deras närmare samarbete med näringslivet. Öka digitaliseringen av företag och offentliga förvaltningar, bland annat genom utveckling av infrastruktur.

               5.Förbättra investeringsklimatet, i synnerhet genom att säkra rättsväsendets oberoende. Säkerställa ändamålsenliga offentliga samråd och deltagandet av arbetsmarknadens parter i den politiska beslutsprocessen.

               6.Minska det allmänna beroendet av fossila bränslen genom att undanröja rättsliga, administrativa och infrastrukturmässiga hinder för att påskynda tillståndsförfarandet och införandet av förnybara energikällor. Reformera de politiska åtgärderna för renovering av byggnader och stödsystemen för att främja ökad energieffektivitet, energibesparingar och snabbare utfasning av fossila bränslen i uppvärmning samt påskynda införandet av värmepumpar. Påskynda trafikomställningen mot kollektivtrafik och aktiv mobilitet, samt främja ett snabbare införande av elfordon med hjälp av incitament och investeringar i laddningsinfrastruktur. Förbättra den lång- och medelfristiga strategiska planeringen för den gröna omställningen genom att uppdatera den nationella energipolitiken i linje med målen för den europeiska gröna given och REPowerEU-meddelandet i syfte att skapa säkerhet för näringslivet och använda finansieringen på ett effektivt sätt i syfte att påskynda investeringar i ren energi.

               Utfärdad i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

                     (3)

                        Meddelande från kommissionen till rådet om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i
                     i stabilitets- och tillväxtpakten, COM(2020) 123 final, 20.3.2020.

                     (4)

                        Meddelande från kommissionen till rådet Ett år efter utbrottet av covid-19: finanspolitiska insatser, COM(2021) 105 final, 3.3.2021.

                     (5)

                        Beräkningarna av den finanspolitiska inriktningen och dess delar i denna rekommendation är kommissionens uppskattningar baserade på de antaganden som ligger till grund för kommissionens vårprognos 2022. Kommissionens beräkningar av den potentiella tillväxten på medellång sikt inkluderar inte den positiva effekten av reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka den potentiella tillväxten.

                     (6)

                        Som inte finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder.

                     (7)

                        Meddelande från kommissionen till rådet: Finanspolitisk vägledning för 2023, COM(2022) 85 final, 2.3.2022.

                     (8)

                        SWD(2022) 622 final.

                     (9)

                        Siffrorna motsvarar de årliga budgetkostnaderna för dessa åtgärder sedan hösten 2021, inbegripet löpande inkomster och utgifter liksom i förekommande fall åtgärder avseende kapitalutgifter.

                     (10)

                        Det totala antalet fördrivna personer från Ukraina till EU förväntas successivt öka till 6 miljoner till slutet av 2022, och den geografiska spridningen av dessa personer beräknas utifrån storleken på den diaspora som redan finns, den relativa befolkningen i den mottagande medlemsstaten och den faktiska spridningen av fördrivna personer från Ukraina inom EU i mars 2022. För budgetkostnader per person grundas beräkningarna på mikrosimuleringsmodellen Euromod från kommissionens gemensamma forskningscentrum, med beaktande av såväl kontantförmåner som människor kan vara berättigade till som naturaförmåner som utbildning och hälso- och sjukvård.

                     (11)

                        Rådets rekommendation av den 18 juni 2021 med avgivande av rådets yttrande om Polens konvergensprogram 2021 (EUT C 304, 29.7.2021, s. 98).

                     (12)

                        Om indikatorn ligger på minus (plus) innebär detta att överskottet (underskottet) i de primära utgifterna är högre än den ekonomiska tillväxten på medellång sikt, vilket signalerar att finanspolitiken är expansiv (kontraktiv).

                     (13)

                        Detta är kommissionens prognoser. Kommissionen har ännu inte utvärderat Polens återhämtnings- och resiliensplan.

                     (14)

                        Bidraget från andra nationellt finansierade kapitalutgifter förväntas ge ett expansivt bidrag på 0,4 procentenheter av BNP, inbegripet överföringar till Polens utvecklingsbank (BGK).

                     (15)

                        Om indikatorn ligger på minus (plus) innebär detta att överskottet (underskottet) i de primära utgifterna är högre än den ekonomiska tillväxten på medellång sikt, vilket signalerar att finanspolitiken är expansiv (kontraktiv).

                     (16)

                        Övriga nationellt finansierade kapitalutgifter beräknas ge ett kontraktivt bidrag på 0,1 procentenheter av BNP.

                     (17)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

                     (18)

                        EU:s lägesrapport om klimatåtgärder (2021).

                     (19)

                        Eurostat (2020), andelen rysk import av den totala importen av naturgas, råolja och stenkol. När det gäller genomsnittet för EU-27 baseras den totala importen på import från länder utanför EU-27. För Polen omfattar den totala importen handel inom EU. Råolja omfattar inte raffinerade oljeprodukter.

                     (20)

                        Enligt artikel 9.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.