title: Rådets rekommendation av den  14 mars 2006  om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av operationerna inom Europeiska utvecklingsfonden (sjätte EUF) för räkenskapsåret 2004

text:
               18.3.2006

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 81/9

      RÅDETS REKOMMENDATION

   av den 14 mars 2006
   om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av operationerna inom Europeiska utvecklingsfonden (sjätte EUF) för räkenskapsåret 2004
   (2006/220/EG)
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD
   som beaktar fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
   som beaktar tredje AVS–EEG-konventionen, undertecknad i Lomé den 8 december 1984,
   som beaktar den interna överenskommelsen 86/126/EEG om finansiering och förvaltning av gemenskapens stöd (1), särskilt artikel 29.3,
   som beaktar budgetförordningen av den 11 november 1986, tillämplig på sjätte Europeiska utvecklingsfonden (sjätte EUF) (2), särskilt artiklarna 66–73,
   som har granskat räkenskaperna och balansräkningen för sjätte EUF:s operationer till och med den 31 december 2004, samt revisionsrättens redogörelse för räkenskapsåret 2004, tillsammans med kommissionens svar (3),
   Som beaktar att kommissionen i enlighet med artikel 29.3 i den ovannämnda interna överenskommelsen skall beviljas ansvarsfrihet för den ekonomiska förvaltningen av sjätte EUF av Europaparlamentet på rådets rekommendation,
   Som beaktar att kommissionens genomförande av sjätte EUF:s operationer under räkenskapsåret 2004 i sin helhet har varit tillfredsställande,
   UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION.
   HÄRIGENOM REKOMMENDERAS att Europaparlamentet beviljar kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av sjätte EUF för räkenskapsåret 2004.

      Utfärdad i Bryssel den 14 mars 2006.

            På rådets vägnar

         K.-H. GRASSER

            Ordförande

      (1)  EGT L 86, 31.3.1986, s. 210. Avtalet senast ändrat genom Rådets beslut 86/281/EEG (EGT L 178, 2.7.1986, s. 13).

      (2)  EGT L 325, 20.11.1986, s. 42.

      (3)  EUT C 301, 30.11.2005, s. 249.


title: Rådets rekommendation av den 11 juli 2017 om Tjeckiens nationella reformprogram 2017 med avgivande av rådets yttrande om Tjeckiens konvergensprogram 2017

text:
               9.8.2017

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 261/12

         RÅDETS REKOMMENDATION
   av den 11 juli 2017
   om Tjeckiens nationella reformprogram 2017 med avgivande av rådets yttrande om Tjeckiens konvergensprogram 2017
   (2017/C 261/03)
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.2,
   med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,
   med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,
   med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,
   med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,
   med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,
   med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,
   med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och
   av följande skäl:

               (1)

               Den 16 november 2016 antog kommissionen den årliga tillväxtöversikten, som inledde 2017 års europeiska planeringstermin för samordning av den ekonomiska politiken. Prioriteringarna i den årliga tillväxtöversikten godkändes av Europeiska rådet den 9–10 mars 2017. Den 16 november 2016 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), rapporten om förvarningsmekanismen, i vilken Tjeckien inte angavs som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

               (2)

               Landsrapporten 2017 för Tjeckien offentliggjordes den 22 februari 2017. Den innehöll en bedömning av hur väl Tjeckien hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 12 juli 2016, med uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och med sina nationella Europa 2020-mål. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Tjeckien inte har några makroekonomiska obalanser.

               (3)

               Den 25 april 2017 lade Tjeckien fram sitt nationella reformprogram för 2017 och den 28 april 2017 sitt konvergensprogram för 2017. För att beakta deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt.

               (4)

               Vid programplaneringen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (nedan kallade ESI-fonder) för 2014–2020 har relevanta landsspecifika rekommendationer beaktats. Enligt artikel 23 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (3) får kommissionen begära att en medlemsstat ser över och föreslår ändringar av sin partnerskapsöverenskommelse och av relevanta program när så krävs för att stödja genomförandet av relevanta rekommendationer från rådet. Kommissionen har i riktlinjerna för tillämpning av åtgärder som sammanlänkar effektiva ESI-fonder med sund ekonomisk styrning beskrivit närmare hur den kommer att tillämpa den bestämmelsen.

               (5)

               Tjeckien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. I konvergensprogrammet för 2017 räknar regeringen med totalt sett ett budgetöverskott för 2016–2020. Det medelfristiga budgetmålet – ett strukturellt underskott på 1,0 % av BNP – fortsätter att vara uppfyllt med marginal under hela programperioden. Enligt konvergensprogrammet för 2017 kommer den offentliga skuldkvoten att sjunka successivt till 32,7 % av BNP 2020. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa budgetprognoser är realistiskt. Även om riskerna för uppfyllelsen av budgetmålen i stort sett förefaller balanserade, kan den kraftiga minskningen av de offentliga investeringarna 2016 – då en ny omgång av unionsfinansiering inleddes – innebära en starkare återhämtning än väntat av de offentliga investeringarna under 2017. Enligt kommissionens vårprognos 2017 beräknas det strukturella saldot minska till omkring 0 % av BNP 2017 och -0,2 % av BNP 2018, vilket ligger över det medelfristiga budgetmålet. Sammantaget anser rådet att Tjeckien kan förväntas följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler 2017 och 2018.

               (6)

               Tjeckien fortsätter att uppvisa medelhöga risker avseende den finanspolitiska hållbarheten på lång sikt. Riskerna är framför allt en följd av de åldersrelaterade offentliga utgifternas förväntade effekter, särskilt inom hälso- och sjukvården och pensionerna. Den förväntade ökningen av utgifterna för hälso- och sjukvård på lång sikt är en källa till oro, både när det gäller styrningen av och kostnadseffektiviteten i hälso- och sjukvårdssystemet, som i hög grad bygger på dyrare sjukhusvård. Vissa åtgärder är för närvarande i olika stadier av genomförande, men resultaten har ännu inte materialiserats. Nyligen antagna eller planerade förändringar av pensionssystemet kan, om de genomförs, leda till försämrade offentliga finanser på lång sikt. För det första har parlamentet antagit lagstiftning som ger regeringen befogenhet att justera mekanismen för indexreglering av pensioner på ett mer flexibelt sätt. Parlamentet diskuterar också förslag om att sätta ett tak på 65 år för den lagstadgade pensionsåldern samt inrätta en mekanism för regelbunden översyn av pensionsåldern. Dessutom diskuteras även andra ändringar, såsom en mer generös formel för indexreglering av pensionerna och differentierade socialförsäkringsavgifter beroende på antal barn.

               (7)

               Lagen om finanspolitiskt ansvar, som parlamentet antog i januari 2017, syftar till att åtgärda de största bristerna med den tjeckiska finanspolitiska ramen, eftersom den nyligen har konstaterats vara en av de svagaste i unionen. Det oberoende finanspolitiska råd som ska övervaka reglernas genomförande har dock ännu inte inrättats. Vidare kommer genomförandet av de aktuella åtgärderna att vara av avgörande betydelse för att den finanspolitiska ramen blir mer ändamålsenlig och stabil.

               (8)

               Tjeckien står inför utmaningar i fråga om förebyggande av korruption och ineffektivitet i den offentliga upphandlingen. Flera åtgärder i regeringens program för bekämpning av korruption har genomförts och andra reformer pågår, men i praktiken beivras inte korruption systematiskt. I allmänhet saknas i praktiken tillräcklig konkurrens i tjeckiska upphandlingar, vilket framgår av det stora antalet upphandlingar med bara ett anbud och direkt tilldelning, särskilt i it-sektorn. Ineffektivitet i stödet till fortbildning och avsaknaden av gemensamma inköpsstrukturer och kompetenscentrum hindrar professionaliseringen och gör det svårare att få valuta för pengarna i offentlig upphandling. Mycket begränsad användning av kvalitet som tilldelningskriterium är också karakteristiskt i detta avseende. Övergången till e-upphandling står fortfarande inför stora utmaningar. Bland annat behöver man förbättra den statligt ägda e-upphandlingsplattformen NET och förtydliga villkoren för fortsatt användning av privata plattformar som redan är verksamma på Tjeckiens marknad för e-upphandling.

               (9)

               Företagsklimatet i Tjeckien tyngs ned av en omfattande regelbörda och många administrativa hinder, särskilt tillståndsförfaranden och skatteregler. I september 2016 föreslog regeringen ändringar av bygglagen och tillhörande lagstiftning, för att förenkla och påskynda förfarandet för bygglov genom att ta med miljökonsekvensbedömningen där. Ändringsförslaget behandlas för närvarande i parlamentet. Företagens kostnader för att efterleva skattereglerna ligger fortfarande över genomsnittet i unionen. Bristerna omfattar också ofta förekommande ändringar av skattelagstiftningen. Att ta itu med bristande efterlevnad av skattereglerna förblir prioriterat för de tjeckiska myndigheterna, men det finns ingen stark inriktning på förenkling. Ett förslag till inkomstskattelag ska inriktas på att förenkla skattelagstiftningen, men inget utkast är tillgängligt än.

               (10)

               Användningen av e-förvaltningstjänster i Tjeckien är bland de lägsta i unionen, men har ökat från 2015. De tjeckiska myndigheterna har vidtagit åtgärder för att förbättra tillgången till e-förvaltningstjänster, men många är fortfarande under utveckling och vissa åtgärder har ännu inte inletts. Ansvaret för utvecklingen av tjänsterna är spritt över flera ministerier, och de berörda parterna anser att samarbetet mellan sektorerna är begränsat.

               (11)

               FoU-intensiteten har ökat betydligt de senaste åren, men några motsvarande ökningar av FoU-resultatens kvalitet har inte märkts. Reformer av styrningen av FoU-systemet fortsätter, men har ännu inte genomförts helt. Regeringen godkände i februari 2017 en ny utvärderingsmetod (Metodika 17+), som ska stärka mekanismerna för medelstilldelningen till grundforskning och tillämpad forskning. En rad åtgärder håller på att vidtas för att främja starkare band mellan den akademiska världen och näringslivet, genom att bygga vidare på de nationella innovationsplattformarnas strukturerande effekter.

               (12)

               Utbildningsresultateten är generellt sett bra, men de grundläggande färdigheterna har försämrats. Resultaten påverkas starkt av elevernas socioekonomiska bakgrund. De sämre utbildningsresultaten hos elever från utsatta grupper, särskilt romer, är en uppenbar anledning till oro. Uppskattningar visar att en mycket stor andel romska barn slutar skolan i förtid. Ett betydande antal lagstiftningsåtgärder och administrativa åtgärder har antagits för att främja inkluderande undervisning, och nu börjar de genomföras. Åtgärderna förväntas bidra till att minska gapet mellan romska barn och övriga barn i utbildningsnivå och utbildningsresultat. I mars 2016 antog parlamentet ändringar i utbildningslagen som utvidgade den obligatoriska skolgången till förskolans sista år och fastställde att yngre barn har rätt till en plats på daghem. Trots detta leder ojämlikheter i utbildningssystemet till svårigheter att höja kvaliteten på humankapitalet, och de hämmar även framtida möjligheter på arbetsmarknaden. Ökade krav på lärare och en åldrande lärarkår innebär att läraryrkets attraktionsförmåga fortfarande är en utmaning. Detta beror delvis på jämförelsevis låga löner, även om lönerna har ökat de senaste åren. Ett nytt karriärsystem för lärare och pedagogisk personal, som utformats för att göra yrket attraktivare, godkändes slutligen av regeringen efter att ha skjutits upp flera gånger. Möjligheterna till kontinuerlig fortbildning för lärare utvecklas med hjälp av ett betydande stöd från unionsfonderna, särskilt fortbildning som rör undervisning i blandade grupper och inkluderande undervisning. En reform av den högre utbildningen antogs av parlamentet i januari 2016, och resultaten behöver övervakas. En reform av den högre utbildningens finansiering planeras också.

               (13)

               Arbetslösheten i Tjeckien fortsätter att sjunka. De stramare villkoren på arbetsmarknaden gör det svårare för arbetsgivarna att rekrytera arbetstagare. Det finns fortfarande viss potential att kompensera för den bristen genom att mobilisera underrepresenterade grupper, såsom småbarnsmammor, lågutbildade arbetstagare och romer. Att öka arbetsförmedlingens möjligheter att nå ut till och aktivera arbetssökande, i kombination med lämpliga och riktade aktiva arbetsmarknadsåtgärder och individanpassade tjänster, kan öka de outnyttjade gruppernas förvärvsfrekvens. Småbarnsmammor arbetar mindre på grund av att det fortfarande råder brist på högkvalitativ barnomsorg till en rimlig kostnad, särskilt för barn upp till tre år, att det finns rätt till långa föräldraledigheter, att flexibla lösningar för arbetstider används i begränsad omfattning av bägge föräldrarna samt att papporna i liten omfattning tar ut sin föräldraledighet. Vissa åtgärder har vidtagits under senare år för att angripa de här frågorna. Arbetsmarknadsresultaten för lågutbildade arbetstagare är dock märkbart sämre än för alla andra grupper. Parlamentet håller för närvarande på att diskutera lagstiftningen om subventionerat boende, som förväntas omfatta nationella normer och målgrupper.

               (14)

               Kommissionen har inom ramen för 2017 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Tjeckiens ekonomiska politik och offentliggjort den i 2017 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt konvergensprogrammet för 2017 och det nationella reformprogrammet för 2017 samt uppföljningen av de rekommendationer som Tjeckien har fått under tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara programmens relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Tjeckien, utan även i vilken utsträckning unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka unionens övergripande ekonomiska styrning genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

               (15)

               Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2017, och anser (4) att Tjeckien förväntas följa stabilitets- och tillväxtpakten.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Tjeckien att under 2017 och 2018 vidta följande åtgärder:

               1.

               Säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt med tanke på den åldrande befolkningen. Öka de offentliga utgifternas effektivitet, särskilt genom att bekämpa korruption och ineffektiva metoder i offentlig upphandling.

               2.

               Undanröja hinder för tillväxt, särskilt genom att rationalisera förfarandena för beviljande av bygglov och ytterligare minska företagens administrativa börda, driftsätta centrala e-förvaltningstjänster, förbättra kvaliteten på FoU och främja anställning av underrepresenterade grupper.

      Utfärdad i Bryssel den 11 juli 2017.

            På rådets vägnar

         T. TÖNISTE

            Ordförande

      (1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1466/97.


title: 2012/148/EU: Kommissionens rekommendation av den 9 mars 2012 om förberedelser för uppsättning av smarta mätsystem

text:
               13.3.2012

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 73/9

         KOMMISSIONENS REKOMMENDATION
   av den 9 mars 2012
   om förberedelser för uppsättning av smarta mätsystem
   (2012/148/EU)
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och
   av följande skäl:

               (1)

               Smarta nät är ett nytt steg på vägen mot större konsumentinflytande, större integrering av förnybara energikällor i nätet och högre energieffektivitet och ger att avsevärt bidrag till minskningen av växthusgasutsläppen samt till skapandet av arbetstillfällen och den tekniska utvecklingen i unionen.

               (2)

               I enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den interna elmarknaden och upphävande av direktiv 2003/54/EG (1) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/73/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas och upphävande av direktiv 2003/55/EG (2), ska medlemsstaterna se till att det införs system med smarta mätare som hjälper konsumenterna att aktivt medverka på gasmarknaden. Införandet av dessa mätsystem kan göras till föremål för en ekonomisk bedömning av alla kostnader och all nytta de för med sig på lång sikt för marknaden och den enskilde konsumenten eller av vad slags smarta mätare som är ekonomiskt rimliga och kostnadseffektiva och vilken tidsfrist som är rimlig för deras uppsättning.

               (3)

               I kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 12 april 2011Smarta nät: från innovation till utbyggnad
                   (3) tillkännages ett antal åtgärder, däribland övervakning av medlemsstaternas framsteg, upprättande av riktlinjer för de viktigaste resultatindikatorerna och riktlinjer för utformningen av en metod för medlemsstaternas planer för införandet av smarta mätare samt för deras kostnads-/nyttoanalyser.

               (4)

               I den digitala agendan för Europa anges en rad lämpliga åtgärder, som i synnerhet avser dataskydd i unionen, nätverk och informationssäkerhet, IT-angrepp samt funktioner för smarta nät och mätare. Medlemsstaterna bör i samarbete med industrin, kommissionen och andra intressenter vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa en sammanhängande strategi.

               (5)

               En av de viktigaste uppgifterna och förutsättningarna för att använda smarta mätsystem är att hitta lämpliga tekniska och lagliga lösningar som garanterar skyddet av personuppgifter, som utgör en grundläggande rättighet enligt artikel 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och artikel 16 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Medlemsstaterna och intressenter bör, i synnerhet i det inledande skedet av uppsättningen av smarta mätare, säkerställa att tillämpningar av smarta mätsystem övervakas och att enskilda personers grundläggande rättigheter och friheter respekteras.

               (6)

               Smarta mätsystem möjliggör behandling av data, däribland främst personuppgifter. Dessutom bör utbyggnaden av smarta nät och smarta mätsystem göra det möjligt för leverantörer och nätverksoperatörer att från ett allmänt perspektiv på energibeteendet övergå till ett detaljerat perspektiv genom utförlig information om enskilda slutkonsumenters energibeteende.

               (7)

               De rättigheter och skyldigheter som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (4) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (5) kan tillämpas till fullo på smarta mätare som behandlar personuppgifter, särskilt vid användning av offentligt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster för kundrelationer av avtalsmässig och affärsmässig natur.

               (8)

               Yttrandena från arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter, som inrättades enligt artikel 29 i direktiv 95/46/EG ger riktlinjer för hur man identifierar och utvecklar ”bästa tillgängliga teknik” för att säkerställa personuppgifter och garantera uppgiftssäkerhet när uppgifter behandlas i smarta mätsystem och smarta nät.

               (9)

               Mot bakgrund av möjligheten till utbyggnad av smarta nät, bör särskild uppmärksamhet ägnas säkerhet och skydd för de personuppgifter som behandlas med hjälp av smarta mätsystem. I det avseendet bör konsekvensbedömningar av uppgiftsskyddet göra det möjligt att från början identifiera vilka risker utvecklingen av smarta nät innebär för uppgiftsskyddet.

               (10)

               Grunddragen för uppgiftsskydd och informationssäkerhet bör byggas in i smarta mätsystem innan dessa sätts upp och används i stor omfattning. Sådana grunddrag kan effektivt förbättra konsumenters makt över behandlingen av personuppgifter.

               (11)

               Medlemsstaterna bör samarbeta med industrin och intressenter från det civila samhället, särskilt med nationella dataskyddsmyndigheter för att stimulera och stödja införandet av principen för ”inbyggda mekanismer för uppgiftssäkerhet och uppgiftsskydd” i ett tidigt skede av utvecklingen av smarta nät, särskilt för uppsättningen av smarta mätsystem.

               (12)

               Varje part som behandlar personuppgifter i samband med smarta mätsystem bör vidta alla rimliga åtgärder för att säkerställa att data inte kan spåras till en identifierad eller identifierbar person som under några som helst omständigheter skulle kunna användas av antingen nätverksoperatören eller någon annan tredje part, såvida inte data behandlas enligt tillämpliga principer och rättsregler för uppgiftsskydd.

               (13)

               I kommissionens meddelande av den 2 maj 2007 om främjande av dataskydd genom integritetsfrämjande teknik (6) anges tydliga åtgärder för att uppnå målen att minimera behandlingen av personuppgifter och att använda anonyma eller pseudonymförsedda uppgifter så långt det är möjligt genom att stödja utvecklingen av integritetsfrämjande tekniker och dess användning av registreringsansvariga och enskilda personer.

               (14)

               En på unionsnivå framtagen mall för utförande av konsekvensbedömningar av uppgiftsskydd kommer att säkerställa att bestämmelserna i denna rekommendation efterföljs sammanhängande i alla medlemsstaterna.

               (15)

               En konsekvensbedömning av uppgiftsskyddet som utförs av operatören och intressenterna före uppsättningen av system med smarta mätare kommer att ge den information som krävs för att skyddsåtgärder ska kunna vidtas. Sådana åtgärder bör övervakas och granskas under den smarta mätarens hela livslängd.

               (16)

               I enlighet med direktiv 2009/72/EG förväntas medlemsstaterna att, senast den 3 september 2012, färdigställa en kostnads-nyttoanalys av uppsättningen av system med smarta mätare. I enlighet med kommissionens meddelande av den 12 april 2011 anser kommissionen att det är viktigt att ange kriterier, en mall och mer allmänna riktlinjer som skulle kunna ge djupare och mer jämförbara analyser. Såsom föreslagits av arbetsgruppen för smarta nät (7), bör kriterierna grundas på kvantifierbara indikatorer.

               (17)

               Medlemsstaterna bör, i samarbete med industrin, kommissionen och andra intressenter, vidta lämpliga åtgärder för att sprida information och höja medvetenheten om möjliga fördelar och risker som är förenade med användningen av teknik för smarta mätare.

               (18)

               I detta avseende bör medlemsstaterna, i samarbete med industrin, sammanslutningar i det civila samhället och andra intressenter, identifiera och sprida exempel på god praxis vid tillämpning av smarta mätare och vidta lämpliga åtgärder – till exempel pilotprojekt i stor skala – för att öka den allmänna medvetenheten som en förutsättning för ett mer omfattande införande av denna teknik.

               (19)

               Upprättande av en rad rekommenderade krav på funktioner skulle kunna göra det möjligt för medlemsstaterna att mycket lättare och omedelbart uppnå en högsta kostnadseffektivitet i sina uppsättningsplaner. Upprättandet av samma krav skulle också kunna ge tillsynspersonal, mätindustrin, nätoperatörer och leverantörer några indikationer om vilka strategier som mest sannolikt bör vidtas inom denna sektor.

               (20)

               På grundval av de riktlinjer för god praxis som definierats av europeiska gruppen av tillsynsmyndigheter för el och gas (nedan kallad ERGEG) (8) och medlemsstaternas analys av de första kostnads-nyttobedömningarna anser kommissionen att det skulle vara fördelaktigt att utfärda rekommendationer till medlemsstaterna och tillsynspersonalen om en rad gemensamma minimifunktioner för smarta mätare.

               (21)

               Efter samråd med Europeiska datatillsynsmannen.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.
   I.   BEAKTANDE AV UPPGIFTSSKYDD OCH UPPGIFTSSÄKERHET

               1.

               Detta avsnitt innehåller riktlinjer till medlemsstaterna om utformning och drift av smarta nät och smarta mätsystem som säkerställer de grundläggande rättigheterna till skydd av personuppgifter.

               2.

               Det här avsnittet innehåller även riktlinjer för de åtgärder som ska vidtas för utbyggnad av tillämpningar av smarta mätare för att säkerställa att nationell lagstiftning som genomför direktiv 95/46/EG i tillämpliga fall följs när sådan teknik utnyttjas.

      Definitioner

               3.

               Medlemsstaterna bör beakta följande definitioner:
               a)   smart nät (9): varje moderniserat energinät som kompletterats med digital tvåvägskommunikation mellan leverantör och konsument och med smarta system för mätning och övervakning.
               b)   smart mätsystem: varje elektroniskt system som kan mäta energiförbrukning, som kan tillföra mer information än en sedvanlig mätare och som kan sända och motta data genom att använda någon form av elektronisk kommunikation (10).
               c)   konsekvensbedömning av uppgiftsskydd: varje systematiskt förfarande som är avsett att utvärdera den möjliga konsekvensen av risker i de fall det är sannolikt att sådana behandlingsförfaranden kan innebära särskilda risker för de registrerades fri- och rättigheter på grund av förfarandenas beskaffenhet, deras tillämpningsområde eller deras ändamål och som ska utföras av den registreringsansvarige eller operatören eller den operatör som agerar på den registreringsansvariges vägnar.
               d)   inbyggt uppgiftsskydd: detta förutsätter, med hänsyn till teknikens ståndpunkt och genomförandekostnaderna, både vid tidpunkten för fastställandet av hjälpmedlen för behandling och vid tidpunkten för själva behandlingen, att lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder och förfaranden genomförs på ett sådant sätt att behandlingen uppfyller kraven i direktiv 95/46/EG och säkerställer skyddet av de registrerades rättigheter.
               e)   standardinställningar för uppgiftsskydd: detta förutsätter att det införs system för att standardmässigt säkerställa att endast de personuppgifter behandlas som är nödvändiga för varje behandlings särskilda ändamål och i synnerhet att uppgifter inte insamlas eller kvarhålls utöver det minimum som krävs för dessa ändamål, med avseende på både mängden uppgifter och lagringstiden.
               f)   bästa tillgängliga teknik: det effektivaste och mest avancerade stadiet vid utvecklingen av verksamheter och deras arbetsmetoder och som anger en given tekniks praktiska lämplighet för att i princip tillhandahålla förutsättningarna för att uppfylla EU:s ramverk för uppgiftsskydd. Den är utformad för att förhindra eller minska de risker som rör integritet, personuppgifter och säkerhet.

      Konsekvensbedömning av uppgiftsskydd

               4.

               Konsekvensbedömningen av uppgiftsskydd bör innehålla en beskrivning av de tänkta behandlingsåtgärderna, en bedömning av riskerna för de registrerades rättigheter och friheter, de åtgärder som förutses för att hantera riskerna, skyddsgarantier, säkerhetsåtgärder och system som säkerställer skyddet av personuppgifter och uppfyller direktiv 95/46/EG, samt tar hänsyn till de registrerades och berörda personers rättigheter och rättmätiga intressen.

               5.

               För att garantera skyddet av personuppgifter i hela unionen bör medlemsstaterna anta och tillämpa mallen för konsekvensbedömning av uppgiftsskydd som ska utarbetas av kommissionen och lämnas till arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter för yttrande inom tolv månader efter offentliggörande av denna rekommendation i Europeiska unionens officiella tidning.

               6.

               När denna mall införs bör medlemsstaterna beakta råden från arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter.

               7.

               Medlemsstaterna bör säkerställa att nätoperatörer och operatörer som arbetar med smarta mätsystem i linje med deras andra skyldigheter enligt direktiv 95/46/EG, vidtar lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att säkerställa skyddet av personuppgifter.

               8.

               Medlemsstaterna bör säkerställa att instanser som behandlar personuppgifter samråder med den tillsynsmyndighet som avses i artikel 28 i direktiv 95/46/EG om konsekvensbedömningen av uppgiftsskyddet, innan uppgifter behandlas. Detta ska göra det möjligt för myndigheten att bedöma huruvida kraven på uppgiftsbehandling uppfylls och i synnerhet riskerna för de registrerades skydd av personuppgifter och berörda skyddsgarantier.

               9.

               Medlemsstaterna bör se till att nätverksoperatörerna, när mallen för konsekvensbedömningar av uppgiftsskydd, som föreskrivs i punkt 5, väl har antagits, genomför punkterna 7 och 8 i enlighet därmed.

      Inbyggt uppgiftsskydd och standardinställningar för uppgiftsskydd

               10.

               Medlemsstaterna bör med bestämdhet uppmana nätverkoperatörer att införliva inbyggt uppgiftsskydd och standardinställningar för uppgiftsskydd vid utbyggnad av smarta nät och smarta mätare.

               11.

               Inbyggt uppgiftsskydd och standardinställningar för uppgiftsskydd bör införlivas i de metoder som används av de parter som deltar i utvecklingen av smarta nät om personuppgifter behandlas.

               12.

               Inbyggt uppgiftsskydd bör genomföras på lagstiftningsnivå (via lagstiftning som ska vara förenlig med dataskyddslagar), på teknisk nivå (genom att ställa lämpliga krav på standarder för smarta nät för att säkerställa att infrastrukturen överensstämmer till fullo med dataskyddslagarna) och på organisatorisk nivå (med avseende på uppgiftsbehandling).

               13.

               Standardinställningar för uppgiftsskydd bör införas så att användaren som standard får tillgång till det alternativ som tar störst hänsyn till uppgiftsskyddet.

               14.

               Medlemsstaterna bör uppmana europeiska standardiseringsorganisationer att ge företräde till referensstrukturer för smarta nät som är grundade på inbyggt uppgiftsskydd och standardinställningar för uppgiftsskydd.

               15.

               För att optimera insynen och den enskilda personens tilltro ska medlemsstaterna uppmuntra användning av lämpliga certifieringssystem för integritetsskydd samt förseglingar och märkningar för uppgiftsskydd, vilka tillhandahålls av oberoende parter.

               16.

               Enligt artikel 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och artikel 8.2 i Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna krävs motivering av ingrepp i rätten till skydd av personuppgifter. Frågan om ingreppet är legitimt måste bedömas från fall till fall mot bakgrund av kumulativa kriterier för lagenlighet, nödvändighet, legitimitet och proportionalitet. All behandling av personuppgifter som medför ingrepp i de grundläggande rättigheterna till skydd av personuppgifter inom smarta nät och smarta mätsystem måste därför vara nödvändiga och proportionerliga för att den ska anses uppfylla Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna till fullo.

               17.

               För att minska riskerna när det gäller personuppgifter och säkerhet bör medlemsstaterna, i samarbete med industrin, kommissionen och andra intressenter, stödja fastställande av bästa tillgängliga teknik för varje erfordrad gemensam minimifunktion som anges i punkt 42 i rekommendationen.

      Åtgärder för uppgiftsskydd

               18.

               När medlemsstaterna ska besluta om det informationsintervall som ska vara tillåtet för uppgiftsbehandling inom smarta nät bör de vidta alla nödvändiga åtgärder för att så långt det är möjligt införa användningen av anonymiserade uppgifter så att den enskilda personen inte längre kan identifieras. I de fall där personuppgifter ska samlas in, behandlas och lagras ska medlemsstaterna säkerställa att uppgifterna är lämpliga och relevanta. Insamling av uppgifter bör begränsas till den miniminivå som är nödvändigt för de ändamål för vilka uppgifterna behandlas och uppgifterna får inte upprätthållas i en form som tillåter identifiering av de registrerade längre än vad som är nödvändigt för de ändamål för vilka personuppgifterna behandlas.

               19.

               Behandlingen av personuppgifter med eller inom ett smart mätsystem bör vara legitim enligt en eller flera av de grunder som uppräknas i artikel 7 i direktiv 95/46/EG. Yttrandet från arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter om smart mätning (11) bör beaktas.

               20.

               Behandlingen av personuppgifter av tredje part som erbjuder energitjänster med mervärde bör även vara lagenlig och baserad på en eller flera av de sex villkor som ska uppfyllas för att uppgiftsbehandling ska vara tillåten och som uppräknas i artikel 7 i direktiv 95/46/EG. Om samtycke väljs som villkor för uppgiftsbehandling bör de registrerades samtycke lämnas under frivilliga, specifika, informerade och uttryckliga former och ska lämnas separat för varje mervärdestjänst. De registrerade bör ha rätt att dra tillbaka sitt samtycke när som helst. Tillbakadragandet av ett samtycke bör inte påverka lagenligheten för den uppgiftsbehandling som utfördes före tillbakadragandet.

               21.

               Medlemsstaterna bör klart fastställa de registreringsansvarigas och registerförarnas roller och ansvar. De bör vara förenliga med deras respektive skyldigheter som anges i direktiv 95/46/EG.

               22.

               Medlemsstaterna bör genomföra en analys innan de lanserar behandlingsförfaranden för att bestämma i vilken utsträckning leverantörer och nätoperatörer behöver lagra personuppgifter för ändamålet att underhålla och driva det smarta nätet och för fakturering. Denna analys bör göra det möjligt för medlemsstaterna att bland annat fastställa om de lagringstider för personuppgifter som för närvarande har beslutats i den nationella lagstiftningen inte är längre än vad som krävs i syfte att driva smarta nät. Denna analys måste omfatta mekanismer som säkerställer att de inställda tidsgränserna för radering av personuppgifter och för en regelbunden granskning av behovet att lagra personuppgifter iakttas.

               23.

               Medlemsstaterna bör särskilt ta hänsyn till följande principer när de utför denna analys: dataminimeringsprincipen, öppenhetsprincipen – genom att det säkerställs att slutkonsumenten informeras på ett användarvänligt och begripligt sätt på ett klart och enkelt språk, om ändamål, tidpunkter och omständigheter, insamling, lagring och all annan behandling av personuppgifter – samt principen om individens inflytande – genom att det säkerställs att åtgärder vidtas för att skydda individens rättigheter.

      Uppgiftssäkerhet

               24.

               Medlemsstaterna bör säkerställa att säkerheten för personuppgifter utformas i ett tidigt skede som en del av nätstrukturen, inom ett förfarande med inbyggt uppgiftsskydd. Detta bör omfatta åtgärder för att skydda personuppgifter mot oavsiktlig eller olaglig destruktion eller oavsiktliga förluster och för att hindra alla olagliga former av uppgiftsbehandling, särskilt varje avslöjande, spridning, åtkomst till eller ändring av personuppgifter som inte är auktoriserad.

               25.

               Användning av krypterade kanaler rekommenderas eftersom det är det mest effektiva hjälpmedlet mot missbruk av personuppgifter.

               26.

               Medlemsstaterna bör se till att alla aktuella och framtida komponenter i smarta nät är garanterat förenliga med alla ”säkerhetsrelaterade” standarder som tagits fram av europeiska standardiseringsorganisationer, även de grundläggande kraven på informationssäkerhet för smarta nät i kommissionens standardiseringsmandat M/490. De internationella säkerhetsstandarderna bör också beaktas, särskilt serien ISO/IEC 27000 (en samling säkerhetsstandarder utgivna av standardiseringsorganisationerna ISO och IEC).

               27.

               Medlemsstaterna bör säkerställa att nätoperatörer identifierar säkerhetsrisker och vidtar lämpliga säkerhetsåtgärder för att garantera en adekvat säkerhetsnivå och återhämtningsförmåga för de smarta mätsystemen. I det här avseendet bör nätoperatörer, i samarbete med nationella behöriga myndigheter och det civila samhällets organ, tillämpa befintliga standarder, riktlinjer och system och, om de inte finns, utveckla nya. Relevanta riktlinjer som publicerats av Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa) bör också beaktas.

               28.

               I enlighet med artikel 4 i direktiv 2002/58/EG bör medlemsstaterna säkerställa att den registreringsansvarige, i händelse av överträdelser när det gäller personuppgifter, utan onödigt dröjsmål meddelar (företrädesvis inom 24 timmar efter det att överträdelsen har konstaterats) tillsynsmyndigheten och den registrerade, om det är sannolikt att överträdelsen har haft negativa effekter på skyddet av dennes personuppgifter.

      Information och transparens om smarta mätare

               29.

               Utan att det påverkar de registreringsansvarigas förpliktelser bör medlemsstaterna i enlighet med direktiv 95/46/EG kräva att nätoperatörerna utarbetar och offentliggör ett exakt och tydligt informationsprogram för var och en av sina applikationer. Programmet bör omfatta minst de punkter som anges i artiklarna 10 och 11 i direktiv 95/46/EG.
               Om personuppgifter tillhörande en registrerad samlas in bör den registreringsansvarige också förse den registrerade med minst följande information:

                           a)

                           Namn på och kontaktuppgifter för den registeransvarige och den registeransvariges företrädare och, i förekommande fall, uppgiftsskyddsombudet.

                           b)

                           Ändamålet för den uppgiftsbehandling för vilken personuppgifterna är avsedda, däribland de allmänna villkoren samt berättigade intressen hos den registeransvarige om uppgiftsbehandlingen är förenlig med artikel 7 i direktiv 95/46/EG.

                           c)

                           Hur lång tid personuppgifterna kommer att lagras.

                           d)

                           Rätten att hos den registeransvarige begära åtkomst till och rättelse eller radering av den registrerades personuppgifter eller rätten att kunna göra invändningar mot behandlingen av sådana personuppgifter.

                           e)

                           Rätten att lämna in ett klagomål till den tillsynsmyndighet som avses i artikel 28 i direktiv 95/46/EG och att få tillsynsmyndighetens kontaktuppgifter.

                           f)

                           Vilka mottagare eller kategorier av mottagare som erhåller personuppgifterna.

                           g)

                           All ytterligare information som krävs för att en rättvis behandling ska kunna garanteras med avseende på den registrerade och med beaktande av de särskilda omständigheter under vilka personuppgifterna samlas in.

         II.   METODER FÖR EKONOMISK UTVÄRDERING AV KOSTNADER OCH NYTTA PÅ LÅNG SIKT FÖR UPPSÄTTNING AV SMARTA MÄTSYSTEM

               30.

               Det här avsnittet innehåller riktlinjer för medlemsstaterna och ett ramverk för kostnads-nyttoanalysen som utgör underlag vid utförandet av en konsekvent, tillförlitlig och öppen ekonomisk utvärdering av kostnader och nytta på lång sikt för uppsättning av smarta mätsystem.

               31.

               Den ekonomiska utvärderingen bör följa de riktlinjer som anges i bilagan och bör alltid omfatta följande fyra steg:

                           —

                           Anpassning till lokala förhållanden.

                           —

                           Kostnads-nyttoanalys.

                           —

                           Känslighetsanalys.

                           —

                           Prestandabedömning, yttre förhållanden och sociala konsekvenser.

      Anpassning till lokala förhållanden

               32.

               När medlemsstaterna, eller varje behörig myndighet som de utser, utför den ekonomiska analysen av uppsättningen av smarta mätare bör de undersöka och beakta, i förekommande fall, lämpliga pilotprogram där man redan har infört system med smarta mätare. De bör också ta hänsyn till, i den mån det är möjligt, verkliga fältresultat och väsentliga verklighetsbaserade erfarenheter för att kunna finjustera sina antaganden om val av teknik och för att optimera tillhörande kostnader och nytta samt konsumentdeltagande, när det gäller både allmän medvetenhet och användning av smarta mätsystem.

               33.

               När medlemstaterna, eller varje behörig myndighet som de utser, ska utföra en kostnads-nyttoanalys bör de se till att överväga minst två förutsedda scenarier, varav ett innebär att inga åtgärder vidtas och ingen förändring sker. När det gäller el bör det andra scenariot överensstämma med det krav som föreskrivs i direktiv 2009/72/EG om distribution av smarta mätare i en omfattning av 80 % senast 2020 och beakta den uppsättning gemensamma minimifunktioner som anges i avsnitt III i denna rekommendation. Det rekommenderas att ytterligare alternativa scenarier undersöks. Sådana scenarier bör ta hänsyn till synergier mellan befintliga och framtida energisparåtgärder samt till andra former av återkoppling och rådgivning till konsumenter, särskilt införandet av ofta förekommande fakturerings- eller kostnadsredovisningar som bygger på den faktiska förbrukningen i stället för på schablonavgifter eller uppskattad förbrukning. Medlemsstaterna bör i sina alternativa scenarier beakta den positiva roll som tydlig konsumentinformation och pristransparens samt konkurrens från tillverkarens och leverantörens sida kan ha vid uppsättning av smarta mätare.

               34.

               När medlemsstaterna, eller varje behörig myndighet de utser, sätter upp villkoren och bestämmer sig för hypoteser för analys av de olika scenarierna bör de se till att genomföra regelbundna samråd i detta ämne med nationella tillsynsmyndigheter och med projekt- och tillsynsansvariga för uppsättningen av smarta mätare – vilka i de flesta medlemsstater är distributionssystemens operatörer – och med ägare av relevanta pilotprojekt, i förekommande fall.

               35.

               I detta avseende och under förfarandet med uppsättning av ramvillkoren bör medlemsstaterna, eller varje behörig myndighet de utser, säkerställa att alla lämpliga tekniker avseende kommunikationsinfrastruktur, strukturer och åtgärder som behövs för att garantera driftskompatibilitet och förenlighet med tillgängliga unionsstandarder eller internationella standarder och bästa praxis beaktas. Dessutom bör medlemsstaterna, eller varje behörig myndighet de utser, säkerställa att de antaganden som analysen grundar sig på är anpassade till lokala förhållanden och där parametrar som geografisk täckning, efterfrågan på el, topplast och mikro- och makroekonomiska förhållanden inberäknas. I avsnitt 2 i bilagan till denna rekommendation finns en lista med parametrar som medlemsstaterna bör se till att använda under detta förfarande.

      Kostnads-nyttoanalys

               36.

               Medlemsstaterna, eller varje behörig myndighet de utser, bör säkerställa att kostnads-nyttoanalysen följer de stödjande riktlinjerna och den stegvisa metodik (kostnads-nyttoanalysens sju steg) som anges i bilagan till denna rekommendation. Dessutom bör medlemsstaterna, eller varje behörig myndighet de utser, säkerställa en rimlig, transparent och väldokumenterad beräkning av alla kostnader och all nytta som förväntas i enlighet med det logiska sekventiella förfarande som föreslås för deras uppskattning. Kostnader som konsumenten potentiellt kan drabbas av genom uppsättningen av smarta mätsystem bör uttryckligen anges i kostnads-nyttoanalysen och jämföras med möjliga fördelar för konsumenten på lång sikt. I tabellerna 4 och 5 i bilaga I föreslås en icke-uttömmande förteckning över element som ska ingå i kostnads-nyttoanalysen.

      Känslighetsanalys

               37.

               Medlemsstaterna, eller varje behörig myndighet de utser, bör identifiera kritiska variabler för känslighetsanalysen och redovisa storleksordningen för variationsintervallet (lägsta och högsta värden för de identifierade kritiska variablerna) för de positiva uppsättningsförhållanden där nyttan överstiger kostnaderna, såsom erhålls från de känslighetsanalyser de har genomfört. Dessutom skulle deras analys även kunna inbegripa känslighet för svängningar och möjliga tillsynsåtgärder för att hålla variabelns värde inom önskat intervall.

      Resultatanalys, yttre förhållanden och sociala konsekvenser

               38.

               När medlemsstaterna, eller varje behörig myndighet de utser, bedömer förtjänsterna med utbyggnad, yttre faktorer (till exempel miljö och hälsa), konsekvenserna av åtgärder enligt offentliga riktlinjer och sociala fördelar som förväntas från uppsättningen av smarta mätare, bör de säkerställa att lämpliga viktningsfaktorer som kompletterar de kvantitativa resultaten i de tidigare stegen i kostnads-nyttoanalysen inberäknas.
               I bilagan till denna rekommendation finns en lista med referenser till andra relaterade fördelar.

         III.   GEMENSAMMA MINIMIFUNKTIONER SOM KRÄVS HOS SMARTA MÄTSYSTEM FÖR EL

               39.

               Det här avsnittet är baserat på bästa praxis från tidiga kostnads-nyttoanalyser för smarta elmätsystem som utfördes i elva medlemsstater. Det ger vägledning om åtgärder som ska vidtas för att säkerställa att medlemsstaterna vederbörligen använder sig av adekvat driftskompatibilitet och lämpliga standarder som för närvarande utvecklas inom ramen för uppdragen M/441, M/468 och M/490 samt av bästa praxis.

               40.

               Medlemsstaterna får vägledning om en uppsättning gemensamma erfordrade minimifunktioner för smarta elmätare för att ge dem möjlighet att identifiera gemensamma medel för att göra uppsättningsplanerna kostnadseffektiva. Detta skulle i sin tur kunna utgöra en gemensam utgångspunkt för medlemsstaternas, mätarleverantörernas och nätoperatörernas egna kostnads-nyttoanalyser och investeringar för att underlätta den anskaffning som är förenad med uppsättning av smarta mätsystem och förse tillsynsmän med europeiska referensdefinitioner.

               41.

               I detta avsnitt ges vägledning om bestämmelser för att säkra konsumentnyttan och bidra till ökad energieffektivitet. Det bör underlätta kopplingen av smarta mätsystem till standardiserade gränssnitt som är utrustade med konsumentorienterade verktyg som ställer samman uppgifter om förbrukning med information om kostnader för att uppmuntra konsumenternas intresse för energisparåtgärder och svar på efterfrågan. Den här metoden bör beaktas till fullo när kostnads-nyttoanalys görs för uppsättningen av smarta elmätare enligt unionslagstiftningen.

      Gemensamma minimifunktioner som krävs

               42.

               Varje smart mätsystem för el bör erbjuda minst alla de funktioner som uppräknas nedan.

                           För konsumenten:

                                       a)

                                       Ge kunden och varje tredje part som utsetts av konsumenten möjlighet att göra direktavläsningar. Denna funktion är väsentlig i ett smart mätsystem eftersom direkt återkoppling till kunden är väsentlig för att säkerställa energisparande på efterfrågesidan. Det finns ett betydande samförstånd när det gäller tillhandahållande av standardiserade gränssnitt som skulle kunna möjliggöra energihanteringsalternativ i ”realtid”, till exempel hemautomatisering och olika efterfråge- och utbudssystem, samt underlätta säker leverans av data direkt till kunden. Riktiga, användarvänliga och regelbundna avläsningar som erhålls direkt från det av kunden valda gränssnittet till kunden, och varje tredje part som utsetts av konsumenten, rekommenderas med bestämdhet eftersom de är centrala för att bedriva efterfråge-utbudstjänster, fatta energisparbeslut ”online” och effektiv integrering av distribuerade energiresurser. För att stimulera energisparande rekommenderas medlemsstaterna bestämt att säkerställa att slutkunder som använder smarta mätsystem är utrustade med ett standardiserat gränssnitt som ger konsumenten tillgång till synliga enskilda förbrukningsuppgifter.

                                       b)

                                       Uppdatera de avläsningar som avses i led a tillräckligt ofta för att det ska vara möjligt att använda uppgifterna i energisparande syfte. Denna funktion är endast knuten till efterfrågesidan, det vill säga kunden. Om konsumenter ska kunna lita på de uppgifter som de får från systemet måste de se att de avlästa värdena svarar på deras åtgärder. Hastigheten måsta anpassas till svarstiden för de energiförbrukande eller energiproducerande produkterna. Enligt allmänt samförstånd behöver uppdateringshastigheten vara minst en gång var 15:e minut. Fortsatt utveckling och nya energitjänster kommer sannolikt att leda till snabbare kommunikationer. Det rekommenderas också att det smarta mätsystemet ska kunna lagra kundens förbrukningsuppgifter under en rimlig tidsperiod för att det ska vara möjligt för kunden, och varje tredje part som utsetts av konsumenten, att ta fram och gå igenom uppgifter om den senaste förbrukningen. Detta bör göra det möjligt att beräkna de kostnader som är knutna till förbrukning.

                           För mätoperatören:

                                       c)

                                       Ge operatören möjlighet till fjärravläsning av mätare. Denna funktion avser utbudssidan (mätoperatörer). Det råder ett brett samförstånd om att detta är en central funktion.

                                       d)

                                       Möjliggöra tvåvägskommunikation mellan det smarta mätsystemet och yttre nät för underhåll och tillsyn av mätsystemet. Denna funktion avser mätning. Det råder ett brett samförstånd om att detta är en central funktion.

                                       e)

                                       Ge möjlighet till avläsning tillräckligt ofta för att uppgifterna ska kunna användas för nätplanering. Denna funktion är knuten till både efterfrågesidan och utbudssidan.

                           För ekonomiska aspekter av energiförsörjning:

                                       f)

                                       Understödja avancerade avgiftssystem. Denna funktion är knuten till både efterfrågesidan och utbudssidan. Smarta mätsystem bör innehålla avancerade avgiftsstrukturer, register över tidpunkter för användning och fjärrstyrd avgiftskontroll. Detta bör underlätta för konsumenter och nätoperatörer när det gäller att uppnå energieffektivitet och sänka kostnader genom att kapa topparna i energiefterfrågan. Denna funktion samt de funktioner som avses i a och b, är en viktig drivkraft för att öka konsumentens makt och för att förbättra försörjningssystemets energieffektivitet. Det rekommenderas bestämt att det smarta mätsystemet medger automatisk överföring av information om avancerade avgiftsalternativ till slutkunden, till exempel via det standardiserade gränssnitt som angetts i a.

                                       g)

                                       Möjliggöra fjärrstyrd påsättning/avstängning av tillförseln och/eller begränsning av flöde eller effekt. Denna funktion är knuten till både efterfrågesidan och utbudssidan. Den ger ökat konsumentskydd genom att den erbjuder graderad begränsning. Den skyndar på processer, till exempel när man flyttar – det gamla nätet kan kopplas från och det nya nätet anslutas enkelt och snabbt. Det behövs vid hantering av nödsituationer i tekniska nät. Men den kan införa extra säkerhetsrisker som måste minimeras.

                           För säkerhet och uppgiftsskydd:

                                       h)

                                       Möjliggöra säker datakommunikation. Denna funktion är knuten till både efterfrågesidan och utbudssidan. Höga säkerhetsnivåer är nödvändiga för all kommunikation mellan mätaren och operatören. Det gäller både direktkommunikation med mätaren och alla meddelanden som förs via mätaren till eller från alla anläggningar eller regulatorer hos kunden. För lokal kommunikation inom kundens fastighet krävs både integritetsskydd och uppgiftsskydd.

                                       i)

                                       Bekämpa och upptäcka bedrägeri. Denna funktion avser utbudssidan: säkerhet och skydd när det gäller åtkomst. Det råder ett starkt samförstånd om att denna funktion har stor betydelse. Denna funktion är nödvändig för att skydda konsumenten, till exempel mot dataintrång och inte bara för att bekämpa bedrägeri.

                           För decentraliserad produktion:

                                       j)

                                       Möjliggöra import/export och reaktiv mätning. Denna funktion är knuten till både efterfrågesidan och utbudssidan. De flesta länder har de funktioner som är nödvändiga för att möjliggöra förnybar energiproduktion och lokal småskalig energiproduktion varvid mätaranläggningen säkras för framtiden. Det rekommenderas att denna funktion installeras som standard och aktiveras/inaktiveras i enlighet med konsumentens önskemål och behov.

      Uppföljning

               43.

               Medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att följa denna rekommendation och att göra alla intressenter som arbetar med utformning och drift av smarta nät inom unionen uppmärksamma på den.

               44.

               Medlemsstaterna bör senast den 3 september 2012 redovisa för kommissionen resultaten av kostnads-nyttoanalyserna avseende uppsättningen av smarta mätsystem och de åtgärder och planer de har antagit i anslutning till denna rekommendation.

               45.

               Kommissionen avser att utvärdera, mot bakgrund av denna rekommendation, de ekonomiska bedömningar som redovisas för uppsättningen av smarta mätare.

      Adressater

               46.

               Denna rekommendation skickas till medlemsstaterna, och till varje behörig myndighet som de utsett till att delta i den ekonomiska bedömningen av smarta mätsystem.

      Utfärdad i Bryssel den 9 mars 2012.

            På kommissionens vägnar

         Günther OETTINGER

            Ledamot av kommissionen

      (1)  EUT L 211, 14.8.2009, s. 55.

      (2)  EUT L 211, 14.8.2009, s. 94.

      (3)  KOM(2011) 202 slutlig.

      (4)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

      (5)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

      (6)  KOM(2007) 228 slutlig.

      (7)  http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/taskforce_en.htm

      (8)  ERGEG:s riktlinjer för god praxis avseende tillsynsaspekter för smarta mätare för el och gas (Ref. E10-RMF-29-05).

      (9)  Europeiska arbetsgruppen för smarta nätverk definierar smarta nät som energinät som på ett effektivt sätt kan integrera alla de anslutna användarnas beteenden för att säkerställa ekonomiskt effektiva och hållbara kraftsystem med låga förluster och hög kvalitet, försörjningstrygghet och säkerhet. http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group1.pdf

      (10)  Tolkningsmeddelande avseende direktiv 2009/72/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för el och direktiv 2009/73/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas – Detaljistmarknader, s. 7.

      (11)  Yttrande nr 183 om artikel 29 från arbetsgruppen om smarta mätare, april 2011.

      BILAGA

         Vägledning om metodik för ekonomisk bedömning av kostnader och nytta på lång sikt vid uppsättning av smarta mätare i enlighet med bilaga I till direktiven 2009/72/EG och 2009/73/EG

      1.   REFERENSER

                  1.1

                  European Commission – Joint Research Centre Institute for Energy and Transport (2012). ’Guidelines for conducting a cost-benefit analysis of smart grid projects’, available at: http://ses.jrc.ec.europa.eu/

                  1.2

                  European Commission – Joint Research Centre Institute for Energy and Transport (2012). ’Guidelines for cost-benefit analysis of smart metering deployment’, available at: http://ses.jrc.ec.europa.eu/

                  1.3

                  European Regulators’ Group for Electricity and Gas. ’Final Guidelines of Good Practice on Regulatory Aspects of Smart Metering for Electricity and Gas’, February 2011, Ref.: E10-RMF-29-05 http://www.smartgridscre.fr/media/documents/ERGEG_Guidelines_of_good_practice.pdf

                  1.4

                  European Commission Task Force for Smart Grids (2010), Expert Group 3: Roles and responsibilities of actors involved in smart grids deployment, ’Merit deployment matrix’ available at: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group3_annex.xls

                  1.5

                  Förslag till direktiv om energieffektivitet och upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG [KOM(2011) 370 slutlig, 22 juni 2011]

                  1.6

                  SEK(2011) 288 slutlig – arbetsdokument från kommissionens avdelningar Konsekvensbedömning som åtföljer kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 (KOM(2011) 112 slutlig) (SEK(2011) 289 slutlig)

            2.   ICKE UTTÖMMANDE FÖRTECKNING ÖVER VARIABLER/UPPGIFTER SOM SKA STÄLLAS IN/SAMLAS IN NÄR DET GÄLLER EL

                  Variabler/uppgifter som ska ställas in/samlas in

                  Enhet

                  Prognostiserad variation av energiförbrukning

                  %

                  Prognostiserad variation av energipriser

                  %

                  Topplastöverföring

                  %

                  Elförluster på överföringsnivå och på distributionsnivå

                  %

                  Uppskattat antal minuter utan tillförsel

                  Antal minuter

                  Värde på förlorad last, värde på tillförsel

                  EUR/kWh

                  Diskonteringsränta

                  %

                  Kostnader för utrustning (t.ex. smart mätare, GPRS-/PLC-modem m.m.)

                  EUR

                  Antal smarta mätare som ska installeras

                  Antal smarta mätare

                  Installationskostnader för smarta mätsystem

                  EUR

                  Förväntad ekonomisk livslängd för smarta mätsystem

                  Antal år

                  Kostnader för mätaravläsning

                  EUR/år

                  Telekommunikationens träffsäkerhet

                  %

                  Inflationstakt

                  %

                  Kostnadsminskning knuten till teknikens mognadsgrad

                  %

                  Genomförandeplan

                  Antal smarta mätare/år

                  Procentandel mätare på landsbygden jämfört med städerna

                  %

                  Koldioxidkostnader

                  EUR/ton

            3.   FLÖDESSCHEMA ÖVER DE OLIKA STEG SOM UTFÖRS I EN KOSTNADS-NYTTOANALYS OCH EN KÄNSLIGHETSANALYS

      I de fall där analysen gör det möjligt att beräkna kostnader och nytta med de uppnådda ändringarna av koldioxidutsläppen rekommenderas att man i analysen beaktar de koldioxidpriser som prognostiseras både i kommissionens referensscenario och i scenarier med utfasning av fossila bränslen (1).
      4.   ICKE UTTÖMMANDE FÖRTECKNING ÖVER KOSTNADER SOM SKA BEAKTAS FÖR UPPSÄTTNING AV SMARTA MÄTSYSTEM FÖR EL

                  Allmän kategori

                  Kostnadsslag som ska följas för uppsättningen och som ska uppskattas med avseende på grundkostnaderna

                  KAPITALKOSTNADER

                  Investering i smarta mätsystem

                  Investering i IT

                  Investering i kommunikationer

                  Investering i visningsenheter i hemmet (i tillämpliga fall)

                  Produktion

                  Överföring

                  Distribution

                  Minskad investering i sedvanliga mätare (negativ kostnad, ska läggas till i nyttolistan)

                  LÖPANDE UTGIFTER

                  Kostnader för IT-underhåll

                  Kostnader för näthantering och ingångskostnader

                  Kostnader för kommunikations-/dataöverföring (inkl. GPRS, radiokommunikationer osv.)

                  Kostnader för scenariohantering

                  Byte/funktionsfel hos smarta mätsystem (stegvis ökande)

                  Intäktsminskningar (t.ex. genom mer effektiv förbrukning)

                  Produktion

                  Distribution

                  Överföring

                  Mätaravläsning

                  Callcenter/kundtjänst

                  Utbildningskostnader (t.ex. servicepersonal och installationspersonal)

                  Tillförlitlighet

                  Renoveringskostnader

                  Miljö

                  Utsläppskostnader (utrustning för CO2-kontroll och drift av denna samt utsläppsrätter)

                  Energisäkerhet

                  Kostnader för förbrukning av fossila bränslen för energiproduktion

                  Kostnader för fossila bränslen för transport och drift

                  Övrigt

                  Kostnader för program för att befrämja konsumentdeltagande

                  Sänkta kostnader för tidigare installerade (sedvanliga) mätare

            5.   ICKE UTTÖMMANDE FÖRTECKNING ÖVER FORMLER FÖR KVANTIFIERING AV NYTTAN FÖR EL

                  Nytta

                  Delnytta

                  Beräkning av ekonomiskt värde

                  Minskade kostnader för mätaravläsningar och minskade driftskostnader för mätare

                  Minskade driftskostnader för mätare

                  Belopp (EUR) = [Uppskattade kostnadsminskningar med fjärrstyrd mätardrift (EUR/år)] Uppsättningsscenario – [Uppskattade kostnadsminskningar med fjärrstyrd mätardrift (EUR/år) × Kommunikationssystemets felintensitet (%/100)] Uppsättningsscenario

                  Minskade kostnader för mätaravläsningar

                  Belopp (EUR) = [Kostnad med lokala mätaravläsningar (EUR)]Grundscenario – [Uppskattad kostnad för erhållande av lokala ”spridda” mätaravläsningar (EUR)]Uppsättningsscenario

                  Där:
                  [Kostnad med lokala mätaravläsningar (EUR)]Grundscenario= Antal kunder LS (2) × Historisk kostnad för mätaravläsning/kund/år (EUR)
                  [Uppskattad kostnad för erhållande av lokala ”spridda” mätaravläsningar (EUR)]Uppsättningsscenario= [Antal kunder LS × % kunder utan uppsättning × Genomsnittlig kostnad för spridda avläsningar per kund (EUR/kund)] + [Antal kunder LS × % av kunder med uppsättning × Kommunikationssystemets felintensitet (%) × Genomsnittlig kostnad för spridda avläsningar per kund (EUR/antal kunder)

                  Minskade faktureringskostnader

                  Belopp (EUR) = [Antal kunder LS × faktureringskostnader/kund/år (EUR)]Grundscenario – [Antal kunder LS × Faktureringskostnader/kund/år (EUR)] Uppsättningsscenario

                  Minskade kostnader för callcenter/kundtjänst

                  Belopp (EUR) = [Antal kunder LS × Kostnader för kundservice/kund/år (EUR)]Grundscenario – [Antal kunder LS × Kostnader för kundservice/kund/år (EUR)] Uppsättningsscenario

                  Minskade kostnader för drift och underhåll

                  Minskade kostnader för underhåll av tillgångar

                  Belopp (EUR) = [Direktkostnader avseende underhåll av tillgångar (EUR/år)]Grundscenario – [Direktkostnader avseende underhåll av tillgångar (EUR/år)] Uppsättningsscenario

                  Minskade kostnader för utrustningshaveri

                  Belopp (EUR) = [Kostnader för utrustningshaveri (EUR/år)]Grundscenario – [Kostnader för utrustningshaveri (EUR/år)] Uppsättningsscenario

                  Uppskjutna/minskade investeringar i distributionsförmåga

                  Uppskjutna investeringar i distributionsförmåga till följd av ersättning för tillgångar

                  Belopp (EUR) = Årlig investering för stödjande av tillväxtförmåga (EUR/år) × Dröjsmål (Antal år) × Avkastning på investeringar (%/100)

                  Uppskjutna investeringar i distributionsförmåga till följd av amortering av tillgångar

                  Belopp (EUR) = Årlig investering för stödjande av tillväxtförmåga (EUR/år) × Dröjsmål (Antal år) × Antal år av amortering av tillgångarna för förmågan

                  Uppskjutna/minskade investeringar i överföringsförmåga

                  Uppskjutna investeringar i överföringsförmåga till följd av ersättning för tillgångar

                  Belopp (EUR) = Årlig investering för stödjande av tillväxtförmåga (EUR/år) × Dröjsmål (Antal år) × Avkastning på investeringar (%/100)

                  Uppskjutna investeringar i överföringsförmåga till följd av amortering av tillgångar

                  Belopp (EUR) = Årlig investering för stödjande av tillväxtförmåga (EUR/år) × Dröjsmål (Antal år) × Antal år av amortering av tillgångarna för förmågan

                  Uppskjutna/minskade investeringar i produktionsförmåga

                  Uppskjutna produktionsinvesteringar i topplastanläggningar

                  Belopp (EUR) = Årlig investering för stödjande av generering av topplastanläggningar (EUR/år) × Dröjsmål (Antal år)

                  Uppskjutna produktionsinvesteringar i svänghjulsreserver

                  Belopp (EUR) = Årlig investering för stödjande av generering av svänghjulsreserver (EUR/år) × Dröjsmål (Antal år)

                  Minskade tekniska förluster av el

                  Minskade tekniska förluster av el

                  Belopp (EUR) = Minskade förluster via energieffektivitet (EUR/år) + Minskade förluster via spänningsreglering (EUR/år) + Minskade förluster på överföringsnivå (EUR/år)

                  Elsparkostnader

                  Minskad förbrukning

                  Belopp (EUR) = Elpris (EUR/MWh) × Total energiförbrukning vid LS (MWh) × Uppskattad minskning av förbrukningen i % vid uppsättning (%/100)

                  Topplastöverföring

                  Belopp (EUR) = Skillnad i grosshandelsmarginal vid topplast och utanför topplast (EUR/MWh) × % Topplastöverföring (%/100) × Total energiförbrukning vid LS (MWh)

                  Minskade ekonomiska förluster

                  Minskade elstölder

                  Belopp (EUR) = Kunder som begått elstölder i % (%/100) × Uppskattat medelbelopp för icke-registrerad energilast/år (EUR) × Totalt antal kunder LS (Antal kunder)

                  Återvunna intäkter med avseende på bedrägerier rörande elavtal

                  Belopp (EUR) = Kunder som genomfört ”bedrägerier rörande elavtal” i % (%/100) × Uppskattat medelbelopp för utebliven betalning för avtalad el/kund/år (EUR) × Totalt antal kunder LS (Antal kunder)

                  Återvunna intäkter med avseende på ”avtal med gradvis el”

                  Belopp (EUR) = Kunder som begärt avtal med gradvis ökande effekt i % (%/100) × Uppskattat medelbelopp för återvunna intäkter till följd av avtal med gradvis ökande effekt (EUR) × Totalt antal kunder LS (Antal kunder)

                  Minskning av perioder med driftsavbrott (tack vare avancerad övervakning och nätinformation i realtid)

                  Servicevärde

                  Belopp (EUR) = Total energiförbrukning MS (3) + LS (MWh)/minuter per år (Antal/år) × Medelvärde för antal minuter utan tillförsel/år (Antal/år) × Belopp för förlorad last (EUR/MWh) × Minskad avbrottstid i % (%/100)

                  Minskade kostnader för skadestånd till kund

                  Belopp (EUR) = Medelvärde för årliga skadestånd till kund (EUR/år) × Minskad kundkompensation i %

                  Minskade CO2-utsläpp

                  Minskade CO2-utsläpp till följd av minskade ledningsförluster

                  Belopp (EUR) = [Ledningsförluster (MWh) × CO2-mängd (ton/MWh) × Belopp för CO2 (EUR/ton)]Grundscenario –
                  [Ledningsförluster (MWh) × CO2-mängd (ton/MWh) × Belopp för CO2 (EUR/ton)]Uppsättningsscenario

                  Minskade CO2-utsläpp till följd av vidare spridning av källor med låg koldioxidproduktion (som en konsekvens av uppsättningen av smarta mätare)

                  Belopp (EUR) = [CO2-utsläpp (ton) × Belopp för CO2 (EUR/ton)]Grundscenario – [CO2-utsläpp (ton) × Belopp för CO2 (EUR/ton)] Uppsättningsscenario

                  Minskade CO2-utsläpp till följd av servicebesök från fältpersonal

                  Belopp (EUR) = Minskat antal liter bränsle (Antal) × Kostnader per liter bränsle (EUR)

                  Minskad bränsleförbrukning till följd av servicebesök från fältpersonal

                  Belopp (EUR) = Minskat antal liter bränsle (Antal) × Kostnader per liter bränsle (EUR)

                  Minskning av luftföroreningar (partiklar, NOx, SO2)

                  Minskning av luftföroreningar till följd av minskade ledningsförluster

                  För varje förorening:
                  Belopp (EUR) = [Ledningsförluster (MWh) × mängd luftförorening (enhet/MWh) × kostnad för luftförorening (EUR/enhet)]Grundscenario

                  [Ledningsförluster (MWh) × mängd luftförorening (enhet/MWh) × kostnad för luftförorening (EUR/enhet)]Uppsättningsscenario

                  Minskade utsläpp av luftföroreningar till följd av vidare spridning av källor med låg koldioxidproduktion (som en konsekvens av uppsättningen av smarta mätare)

                  För varje förorening:
                  Belopp (EUR) = [Utsläpp av luftförorening (enhet) × kostnad för luftförorening (EUR/enhet)]Grundscenario – [Utsläpp av luftförorening (enhet) × kostnad för luftförorening (EUR/enhet)]Uppsättningsscenario

                  Minskade utsläpp av luftföroreningar till följd av servicebesök från fältpersonal

                  Belopp (EUR) = Minskat antal liter bränsle (Antal) × Kostnad per liter bränsle (EUR)

         Anm.: Vad gäller ”kostnad för luftförorening” (partiklar, NOx, SO2) hänvisas till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/33/EG av den 23 april 2009 om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon samt den kvantifieringsprocess avseende förbättring av luftkvalitet som används (4) inom CAFE (Ren luft i Europa).

         (1)  Bilaga 7.10 till arbetsdokument från kommissionens avdelningar SEK(2011) 288 slutlig – Konsekvensbedömning: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SEC:2011:0288:FIN:EN:PDF

         (2)  Låg spänning.

         (3)  Medelhög spänning.

         (4)  EUT L 120, 15.5.2009, s. 5.


title: Rådets rekommendation av den 12 februari 2008 om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av operationerna inom Europeiska utvecklingsfonden (nionde EUF) för räkenskapsåret 2006

text:
               15.2.2008

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 41/24

      RÅDETS REKOMMENDATION

   av den 12 februari 2008
   om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av operationerna inom Europeiska utvecklingsfonden (nionde EUF) för räkenskapsåret 2006
   (2008/118/EG)
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
   med beaktande av fjärde AVS–EG-konventionen, undertecknad i Cotonou den 23 juni 2000 (1) och ändrad i Luxemburg (Storhertigdömet Luxemburg) den 25 juni 2005 (2),
   med beaktande av den interna överenskommelsen om finansiering och förvaltning av gemenskapsstödet inom ramen för finansprotokollet till AVS–EG-patnerskapsavtalet (3), genom vilken bland annat nionde Europeiska utvecklingsfonden (nionde EUF) inrättas, särskilt artikel 32.3,
   med beaktande av budgetförordningen av den 27 mars 2003, tillämplig på nionde Europeiska utvecklingsfonden (4), särskilt artiklarna 96–103,
   efter att ha granskat räkenskaperna och balansräkningen för nionde EUF:s operationer till och med den 31 december 2006, samt revisionsrättens redogörelse för räkenskapsåret 2006, tillsammans med kommissionens svar (5), och
   av följande skäl:

               (1)

               Enligt artikel 32.3 i den interna överenskommelsen ska kommissionen av Europaparlamentet på rådets rekommendation beviljas ansvarsfrihet för den ekonomiska förvaltningen av nionde EUF.

               (2)

               Kommissionens genomförande av nionde EUF:s operationer under räkenskapsåret 2006 har i sin helhet varit tillfredsställande.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS att Europaparlamentet beviljar kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av nionde EUF:s operationer för räkenskapsåret 2006.

      Utfärdad i Bryssel den 12 februari 2008.

            På rådets vägnar

         A. BAJUK

            Ordförande

      (1)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  EUT L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (3)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 355.

      (4)  EUT L 83, 1.4.2003, s. 1.

      (5)  EUT C 259, 31.10.2007, s. 1.


title: Kommissionens rekommendation av den 28 oktober 2009 om hur frigörandet av den digitala utdelningen i Europeiska unionen kan underlättas (Text av betydelse för EES)

text:
               24.11.2009

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 308/24

      KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

   av den 28 oktober 2009
   om hur frigörandet av den digitala utdelningen i Europeiska unionen kan underlättas
   (Text av betydelse för EES)
   (2009/848/EG)
   EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 211, och
   av följande skäl:

               (1)

               I sina slutsatser av den 12 juni 2008 uppmanade rådet kommissionen att fastställa en enhetlig grund för en samordnad användning av det spektrum som frigörs till följd av övergången från analoga till digitala sändningar (den digitala utdelningen) på icke exklusiv och icke obligatorisk grund, särskilt när det gäller de tekniska aspekterna, kostnadsanalysen och de socioekonomiska konsekvenserna av olika alternativ samt föreskrifterna för tillträde till spektrum.

               (2)

               I sin resolution av den 24 september 2008 om maximal nytta av den digitala utdelningen i Europa: Ett gemensamt sätt att hantera det spektrum som frigörs i samband med övergången till digitala sändningar (1) betonar även Europaparlamentet de potentiella fördelarna med en samordnad användning av spektrum inom EU när det gäller storskalighet, utveckling av driftskompatibla och trådlösa tjänster och för att undvika fragmentering, som leder till att denna knappa resurs inte utnyttjas optimalt. Parlamentet understryker att det i detta syfte krävs att medlemsstaterna aktivt samarbetar för att undanröja hindren på nationell nivå så att man uppnår en effektiv (om)fördelning av den digitala utdelningen.

               (3)

               I sina tidigare slutsatser av den 1 december 2005 hade rådet redan uppmanat medlemsstaterna att så långt det var möjligt slutföra övergången senast 2012.

               (4)

               Enligt regelverket för elektroniska kommunikationer ska medlemsstaterna främja effektiv användning och garantera effektiv förvaltning av radiospektrumet. I kombination med principen om bättre lagstiftning innebär detta att radiospektrum måste fördelas på ett sätt som ger de största fördelarna för samhället när det gäller kulturella, ekonomiska och sociala aspekter. Med tanke på de olika nationella förhållandena och medlemsstaternas olika hävd och praxis måste denna princip emellertid tillämpas gradvis och på ett tillräckligt flexibelt sätt.

               (5)

               De potentiella sociala och ekonomiska fördelarna med de framtida tjänster som kommer att användas i den digitala utdelningen kan inte genomföras fullständigt förrän det radiospektrum som tidigare användes eller som för närvarande används för analoga sändningar frigörs. Dessutom blir det allt lättare för användare och konsumenter att få tillgång till digital marksänd television till överkomliga priser. Flera medlemsstater har redan släckt ned analoga sändningstekniker och flera andra medlemsstater har beslutat att alla sändningar ska använda digital teknik senast 2012.

               (6)

               Det är därför nödvändigt att garantera en enhetlig politik på EU-nivå för övergången till digital teknik och nedsläckningen av analoga sändningar, så att detta kan slutföras så snabbt som möjligt i linje med vissa medlemsstaters tidiga planer. Om statliga stöd ges för detta ändamål bör de vara förenliga med reglerna för statligt stöd.

               (7)

               I och med den rådande ekonomiska krisen står det klart att det är viktigt att snabbt göra tillräckligt med radiospektrum tillgängligt för utvecklingen av trådlös infrastruktur av hög hastighet för att tillhandahålla bredbandstjänster så att man kan skapa produktivitetsvinster och kostnadsbesparingar i den bredare ekonomin. Detta är även i linje med målen i den ekonomiska återhämtningsplanen, som fick stöd av Europeiska rådet vid dess möte den 12 december 2008. I återhämtningsplanen fastställs målet att 100 procent bredbandstäckning ska nås mellan 2010 och 2013. I rådets (konkurrenskraft) dokument om huvudfrågor från mars 2009 betonas att detta endast kan åstadkommas fullt ut genom användning av trådlösa tekniker, t.ex. i landbygdsområden där kabelinfrastruktur är opraktisk. En punktlig nedsläckning av de analoga sändningarna är därför absolut nödvändig för att de nya tjänsterna ska kunna användas genom att utnyttja det radiospektrum som frigörs genom den digitala utdelningen, vilket effektivt kommer att bidra till EU:s ekonomiska återhämtning.

               (8)

               I internationella avtal, inklusive de avtal som har ingåtts vid Internationella teleunionens (ITU) regionala radiokommunikationskonferens 2006 (RRC-06) i juni 2006 och ITU:s världskonferens om radiokommunikationer 2007 (WRC-07) i november 2007, har det redan fattats beslut om fördelningen av en del av frekvenserna i den digitala utdelningen, dvs. delbandet 790–862 MHz, på en delad primär bas till mobila tjänster förutom sändningar och fasta tjänster från och med 2015, eller till och med före detta datum, vilket vid behov bör samordnas med andra länder. Dessutom har flera medlemsstater redan meddelat att de planerar eller aktivt överväger att öppna delbandet 790–862 MHz för andra tjänster än marksändningar med hög effekt.

               (9)

               Mot bakgrund av denna utveckling är det viktigt att snabbt utforma ett samordnat tillvägagångssätt för den digitala utdelningen i Europeiska unionen så att fragmentering mellan medlemsstaterna kan undvikas. Annars kommer inrättandet av den inre marknaden för tjänster och utrustning att hindras, de relaterade stordriftsfördelarna att gå förlorade och den digitala utdelningen inte att på ett effektivt sätt kunna bidra till den ekonomiska återhämtningen i EU. För att uppnå detta mål skulle kommissionen på bilateral eller multilateral nivå kunna bistå medlemsstaterna i deras förhandlingar med länder utanför EU.

               (10)

               I sitt yttrande av den 18 september 2009 om den digitala utdelningen rekommenderar gruppen för radiospektrumpolitik att kommissionen ska agera senast den 31 oktober 2009 för att minimera osäkerheten på EU-nivå när det gäller medlemsstaternas möjligheter att göra delbandet 790–862 MHz tillgängligt i syfte att främja tillväxt, konkurrens och innovation i tillhandahållandet av elektroniska kommunikationsnät och tjänster. Gruppen uppmanade likaså de medlemsstater som har öppnat delbandet 790–862 MHz för nya och/eller förbättrade elektroniska kommunikationsnät och tjänster att särskilt tillämpa principerna om tjänste- och teknikneutralitet på villkor som garanterar att sändningstjänsterna inte påverkas negativt.

               (11)

               Undersökningar om de socioekonomiska aspekterna av ett samordnat tillvägagångssätt för den digitala utdelningen visar på betydande sociala och ekonomiska fördelar med en samordning av fördelningen av en del av den digitala utdelningen för nya användningsområden på EU-nivå, t.ex. bredbandstjänster i landsbygdsområden och mer allmänt för att minska den bredbandsklyfta som uppstår till följd av den bristande tillgången på dessa tjänster.

               (12)

               Kommissionen planerar därför att inom de närmaste månaderna anta ett beslut om fastställande av de harmoniserade tekniska kraven för den framtida användningen av delbandet 790–862 MHz för elektroniska kommunikationsnät med låg och medelhög effekt. I enlighet med artikel 4 i radiospektrumbeslutet (2) bör denna tekniska genomförandeåtgärd antas med stöd av radiospektrumkommittén. Medlemsstaterna måste tillämpa de harmoniserade tekniska villkoren endast om och när de beslutar att öppna bandet för andra tjänster än sändningar.

               (13)

               För att förbereda denna tekniska harmonisering gav kommissionen Europeiska post- och telesammanslutningen (Cept) i uppdrag att fastställa de tekniska villkor som är tillämpliga på delbandet 790–862 MHz, och som är optimerade för, men inte begränsade till, trådlösa fasta och/eller mobila kommunikationsnät. Cept har inkommit med flera rapporter till kommissionen som innehåller de minst restriktiva tekniska villkoren samt vägledning, som bör tillämpas på basstationer och terminalstationer som använder delbandet 790–862 MHz, i syfte att hantera risken för skadliga störningar.

               (14)

               Vidareutvecklingen av delbandet 790–862 MHz för sändningar med hög effekt i en medlemsstat kan allvarligt hindra användningen av delar av den digitala utdelningen för potentiella nya användningsområden i angränsande medlemsstater på grund av att högeffektsignaler kan överföras långa distanser och kan orsaka skadliga störningar. Även om medlemsstaterna inte är skyldiga att dra tillbaka radiosändare med hög effekt eller att öppna upp delbandet för elektroniska kommunikationstjänster bör de därför underlätta en framtida omfördelning av delbandet för att på lång sikt optimera användningen av elektroniska kommunikationstjänster med låg till medelhög effekt.

               (15)

               Det är därför ytterst viktigt att medlemsstaterna avstår från att vidta nationella åtgärder som kan äventyra genomförandet av gemenskapsåtgärder för samma band, särskilt eventuella tekniska harmoniseringsåtgärder för nya elektroniska kommunikationstjänster som ska placeras i delbandet 790–862 MHz.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

               1.

               Att medlemsstaterna vidtar alla nödvändiga åtgärder för att se till att alla marksända televisionstjänster använder digital överföringsteknik och att de slutar att använda analog överföringsteknik på sina territorier senast den 1 januari 2012.

               2.

               Att medlemsstaterna stöder regleringsinsatser för att harmonisera användningsvillkoren inom gemenskapen av delbandet 790–862 MHz för elektroniska kommunikationstjänster andra än, och förutom, sändningstjänster, och avstår från att vidta åtgärder som kan hindra eller hämma fördelningen av sådana kommunikationstjänster till detta delband.

               3.

               Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdad i Bryssel den 28 oktober 2009.

            På kommissionens vägnar

         Viviane REDING

            Ledamot av kommissionen

      (1)  2008/2099(INI).

      (2)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG (EGT L 108, 24.4.2002, s. 1).