               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 22.5.2017
            COM(2017) 524 final
            EMPTY
            Rekommendation till
            RÅDETS REKOMMENDATION
            om Slovakiens nationella reformprogram 2017med avgivande av rådets yttrande om Slovakiens stabilitetsprogram 2017

               Rekommendation till

               RÅDETS REKOMMENDATION

               om Slovakiens nationella reformprogram 2017

                  med avgivande av rådets yttrande om Slovakiens stabilitetsprogram 2017

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

               med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
                  1
               , särskilt artikel 5.2,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation
                  2
               ,

               med beaktande av Europaparlamentets resolutioner
                  3
               ,

               med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

               med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

               med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

               av följande skäl:

               (1)Den 16 november 2016 antog kommissionen den årliga tillväxtöversikten
                  4
               , som inledde 2017 års europeiska planeringstermin för samordning av den ekonomiska politiken. Prioriteringarna i den årliga tillväxtöversikten godkändes av Europeiska rådet den 9–10 mars 2017. Den 16 november 2016 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, rapporten om förvarningsmekanismen
                  5
               , där Slovakien konstaterades vara en av de medlemsstater som inte skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken för euroområdet. Den rekommendationen godkändes av Europeiska rådet den 9–10 mars 2017 och antogs av rådet den 21 mars
                  6
               .

               (2)Med tanke på att ekonomierna i den ekonomiska och monetära unionen är tätt sammanvävda bör Slovakien, i egenskap av ett land som har euron som valuta, se till att rekommendationen för euroområdet, som återspeglas i rekommendationerna 1 och 2, genomförs fullständigt och i tid.

               (3)Landsrapporten 2017 för Slovakien
                  7
                offentliggjordes den 22 februari 2017. Den innehöll en bedömning av hur väl Slovakien hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 12 juli 2016, med uppföljningen av tidigare års rekommendationer och med sina nationella Europa 2020-mål.

               (4)Den 26 april 2017 lade Slovakien fram sitt nationella reformprogram för 2017 och sitt stabilitetsprogram för samma år. De båda programmen har bedömts samtidigt så att deras inbördes samband har kunnat beaktas.

               (5)De relevanta landsspecifika rekommendationerna har beaktats i medlemsstaternas program för de europeiska struktur- och investeringsfonderna för 2014–2020. Enligt lagstiftningen om de europeiska struktur- och investeringsfonderna
                  8
                får kommissionen begära att en medlemsstat ser över och ändrar sina relevanta program för de europeiska struktur- och investeringsfonderna när så krävs för att stödja genomförandet av relevanta landsspecifika rekommendationer. Kommissionen har lämnat ytterligare vägledning om tillämpningen av dessa bestämmelser
                  9
               .

               (6)Slovakien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. Enligt stabilitetsprogrammet för 2017 planerar regeringen en förbättring av det samlade underskottet till 1,3 % av BNP under 2017 och därefter successivt till 0 % av BNP under 2019 och 2020. Det medelfristiga budgetmålet, dvs. ett strukturellt underskott på 0,5 % av BNP, beräknas vara uppnått 2018. Enligt stabilitetsprogrammet förväntas den offentliga skuldkvoten sjunka gradvis till 46 % av BNP 2020. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa budgetprognoser är realistiskt.

               (7)Den 12 juli 2016 rekommenderade rådet Slovakien att åstadkomma en årlig finanspolitisk korrigering på 0,5 % av BNP på väg mot det medelfristiga budgetmålet 2017. Enligt kommissionens vårprognos 2017 finns det en risk för en viss avvikelse från det kravet 2017.

               (8)Mot bakgrund av den finanspolitiska situationen förväntas Slovakien under 2018 ytterligare anpassa sitt medelfristiga budgetmål på ett strukturellt underskott på 0,5 % av BNP. Enligt den överenskomna anpassningsmatrisen i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten innebär denna anpassning att de primära offentliga nettoutgifternas
                  10
                nominella tillväxttakt får vara högst 2,9 %. Det skulle motsvara en strukturell anpassning på 0,5 % av BNP. Om politiken förblir oförändrad finns det risk för en betydande avvikelse från det kravet under den sammantagna perioden 2017–2018. Rådet anser överlag att Slovakien måste vara redo att vidta ytterligare åtgärder för att uppfylla kraven 2017, och att ytterligare åtgärder kommer att krävas under 2018 för att följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler. I enlighet med förordning (EG) nr 1466/97 bör bedömningen av budgetplanerna och utfallet emellertid ta hänsyn till medlemsstatens budgetbalans med beaktande av konjunktursvängningarna. I det meddelande från kommissionen som åtföljde de landsspecifika rekommendationerna erinrade man om att bedömningen av 2018 års utkast till budgetplan och påföljande bedömning av 2018 års utfall av budgeten kommer att behöva ta vederbörlig hänsyn till målsättningen att nå en finanspolitisk inriktning som bidrar både till att stärka den pågående återhämtningen och säkerställa hållbarheten i Slovakiens offentliga finanser. Med tanke på Slovakiens konjunkturläge har kommissionen för avsikt att använda sitt utrymme för skönsmässig bedömning.

               (9)Slovakiens offentliga finanser står fortfarande inför risker på lång sikt. Hälso- och sjukvårdsutgifterna fortsätter att utgöra en risk för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, eftersom det fortfarande är en utmaning att öka den slovakiska hälso- och sjukvårdens kostnadseffektivitet. Vissa åtgärder har vidtagits för att rationalisera sjukhusvården och få ned kostnaderna, men några konkreta resultat är ännu inte märkbara. Under utgiftsöversynen för 2016 har besparingsmöjligheter framkommit. Icke desto mindre har praktiska framsteg med en heltäckande vård- och vårdutgiftsreform hittills dragit ut på tiden, i det att införandet av systemet med diagnosrelaterade grupper för betalningar och systemen för e-hälsa gått långsamt framåt. Samtidigt spås underskottet i det allmänna pensionssystemet fördubblas på lång sikt, och pensionsåldern i Slovakien är en av de lägsta i EU. De senaste justeringarna av pensionssystemet har i stor utsträckning varit begränsade och kortsiktiga.

               (10)Skatteundandragande och skatteflykt har minskat, och insatser görs för att öka skattebetalningsviljan. Förbättringar av skatteuppbörden har avsevärt minskat vad som tidigare var ett stort momsgap. Att minska momsbedrägerierna förefaller också ha haft en positiv inverkan på uppbörden av bolagsskatt. Finansförvaltningen koncentrerar sig på att förbättra efterlevnaden av momsreglerna, särskilt genom revisioner. Samtidigt övervägs annan verksamhet än revision för att stärka den frivilliga efterlevnaden av skattereglerna.

               (11)Trots att den robusta ekonomiska återhämtningen och det starka sysselsättningsskapandet har lett till förbättringar på arbetsmarknaden är långtidsarbetslösheten fortfarande ett problem. Långtidsarbetslösheten är fortfarande en av de högsta i EU. Det är framför allt marginaliserade romer, lågkvalificerad arbetskraft och ungdomar som berörs av långtidsarbetslösheten. Dessutom kvarstår regionala skillnader: arbetslösheten är fortfarande dubbelt så hög i östra Slovakien som i Bratislava. Vuxnas deltagande i livslångt lärande och vuxenutbildning är fortfarande lågt. Trots insatser för att uppmuntra låginkomsttagare att arbeta och en pågående reform av de offentliga arbetsförmedlingarna, är det fortfarande svårt att erbjuda individanpassat stöd till långtidsarbetslösa och utsatta grupper, bland annat på grund av ett stort antal ärenden. Den slovakiska handlingsplan för integrering av långtidsarbetslösa, som till stor del finansieras av Europeiska socialfonden, syftar till att råda bot på detta genom ett helhetsgrepp för individanpassade tjänster. Detta kommer att uppnås genom specialiserad rådgivning, ett nytt profileringssystem, samarbete med privata arbetsförmedlingar samt målinriktade utbildningsprogram som utformats av arbetsgivarna med utgångspunkt i de regionala arbetsmarknadernas behov. Romerna är mycket underrepresenterade på den slovakiska arbetsmarknaden, ett faktum som förändras mycket långsamt. Låg utbildningsnivå och kompetensnivå samt diskriminering är faktorer som bidrar till ett lågt deltagande på arbetsmarknaden. Den låga sysselsättningsgraden för kvinnor i barnafödande ålder återspeglar den långa föräldraledigheten (upp till tre år) som sällan utnyttjas av män, bristen på barntillsyn, särskilt för barn under tre år, samt de begränsade möjligheterna att arbeta med flexibla arbetstider.

               (12)Utbildningssystemet är inte tillräckligt inriktat på att öka Slovakiens ekonomiska potential. Utbildningsresultaten och nivån på de grundläggande färdigheterna är otillfredsställande med internationella mått mätt, och har dessutom försämrats under perioden 2012–2015. Vidare kvarstår stora regionala skillnader. De dåliga resultaten har främst att göra med en kraftig inverkan av de studerandes socioekonomiska och etniska bakgrund, men även rättvisa, tillgång och inkludering samt läraryrkets förhållandevis låga attraktivitet. Trots att lärarnas löner 2016 höjdes med 6 % och ytterligare höjningar är planerade för 2017–2020, är icke konkurrenskraftiga löner och begränsad fortbildning för lärare några av de faktorer som gör att yrket fortfarande till stor del inte är attraktivt, särskilt för potentiella unga lärare och för dem som är bosatta i de mer utvecklade regionerna i landet. Nyligen antagen lagstiftning mot diskriminering, som rör den marginaliserade romska folkgruppen, har ännu inte genomförts fullt ut och lett till förbättringar och ökat deras deltagande i inkluderande normal utbildning, särskilt i fråga om utbildning och omsorg under den tidiga barndomen samt förskolan.

               (13)Slovakiens offentliga förvaltning håller på att moderniseras, men korruptionen är fortfarande en utmaning. Den upplevda korruptionen är fortfarande hög och utgör ett allvarligt hinder för näringslivet. Mekanismerna för kontroll och genomdrivande av reglerna mot korruption är dock fortfarande otillräckliga, och politiska initiativ i fråga om avslöjare och brevlådeföretag är kanske inte tillräckliga för att lösa problemet. Dessutom kan praxis i offentlig upphandling förbättras i många avseenden. Utbildning håller på att tas fram för att personalen ska kunna sköta upphandlingen effektivare. Emellertid utgör intressekonflikter, skräddarsydda specifikationer och ett alltför stort fokus på det lägsta priset som tilldelningskriterium fortfarande problem och leder till begränsad kvalitetsbaserad konkurrens. Det uppges ständigt att svagheterna i den offentliga upphandlingen leder till att offentliga medel används ineffektivt.

               (14)Ofta ändrad lagstiftning gör det svårt och dyrt för företagen att följa lagstiftningen, och lagar, regleringar och insolvensförfaranden ses ofta som otillräckligt företagsvänliga. En ministerieövergripande arbetsgrupp för att företagande, under ledning av statssekreteraren i näringsministeriet, inrättades nyligen och förväntas senast i juni 2017 lägga fram förslag på åtgärder för ett bättre företagsklimat. Höga regelhinder kvarstår inom den slovakiska sektorn för företagstjänster. Särskilda riktlinjer för de enskilda yrkena för att hantera denna fråga utfärdades i januari 2017 i ett meddelande från kommissionen med rekommenderade reformer av regleringen av kvalificerade tjänster, som en del i paketet för att motverka hinder på tjänstemarknaderna
                  11
               .

               (15)Att förbättra rättsväsendets effektivitet och oberoende fortsätter att vara en utmaning för Slovakien, även om ansträngningar görs för att åtgärda bristerna. Farhågor för rättsväsendets effektivitet och oberoende kvarstår dock. Dessutom är den offentliga förvaltningen fortfarande ineffektiv och splittrad och har inte tillräcklig kapacitet. Den nya strategin för personalförvaltning från oktober 2015 och den nyligen antagna lagen om offentlig förvaltning är positiva steg framåt. Ett nytt, politiskt oberoende ämbetsmannaråd kommer att övervaka tillämpningen av lagens principer och de etiska reglerna för offentliganställda. De komplexa och svåröverskådliga reglerna försvårar förbindelserna mellan parterna på energimarknaden. Den senaste tidens ändringar av fastställandet av distributionstariffer tyder på fortsatt politiskt och kommersiellt inflytande. Energiprismyndighetens oberoende förväntas minska till följd av ny lagstiftning som ger regeringen ensamrätt att utse myndighetens ordförande och ger närings- och miljöministerierna rätt att gripa in i prissättningen.

               (16)Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen gjort en omfattande analys av Slovakiens ekonomiska politik och offentliggjort den i 2017 års landsrapport. Kommissionen har också bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet samt uppföljningen av de rekommendationer som Slovakien har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara programmens relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Slovakien, utan även huruvida EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka EU:s övergripande ekonomiska styrning genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå.

               (17)Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet och dess yttrande
                  12
                återspeglas särskilt i rekommendation 1.

               HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Slovakien att under 2017 och 2018 vidta följande åtgärder:

               1.Föra en finanspolitik som är förenlig med kraven i den förebyggande delen av stabilitets- och tillväxtpakten, vilket innebär väsentliga finanspolitiska insatser 2018. När beslut om politiken fattas bör en finanspolitisk inriktning eftersträvas som bidrar både till att stärka den pågående återhämtningen och säkerställa hållbarheten i Slovakiens offentliga finanser. Förbättra hälso- och sjukvårdens kostnadseffektivitet, bland annat genom att genomföra projektet om valuta för pengarna.

               2.Förbättra aktiveringsåtgärderna för missgynnade grupper, bland annat genom att genomföra handlingsplanen för långtidsarbetslösa och genom att tillhandahålla individanpassade tjänster och riktad utbildning. Öka möjligheterna till sysselsättning för kvinnor, särskilt genom att bygga ut barnomsorg av god kvalitet till överkomliga priser. Höja utbildningens kvalitet och öka romernas deltagande i inkluderande normal utbildning.

               3.Förbättra konkurrensen och insynen i offentlig upphandling och intensifiera kampen mot korruption genom effektivare tillämpning av befintlig lagstiftning. Anta och genomföra en heltäckande plan för hur de administrativa och rättsliga hinder som företag ställs inför ska minskas. Förbättra rättsväsendets effektivitet, bland annat genom att minska tidsåtgången för civil- och handelsrättsliga mål.

               Utfärdad i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)
                  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 524 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 och P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  SWD(2017) 90 final/2.

                     (8)
                  Artikel 23 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  De offentliga nettoutgifterna består av de totala offentliga utgifterna exklusive ränteutgifter, utgifter för unionsprogram som motsvaras fullt ut av inkomster från unionsmedel och icke-diskretionära förändringar i utgifterna för arbetslöshetsförmåner. Nationellt finansierade fasta bruttoinvesteringar fördelas över fyra år. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller lagstadgade inkomstökningar är inräknade. Engångsåtgärder på såväl inkomst- som utgiftssidan är avräknade.

                     (11)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (12)
                  Enligt artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.


title: Recommendation for a COUNCIL DECISION authorizing the commission to negotiate a framework agreement on trade and economic cooperation with Chile

text:
    * s 4
                 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION
  •Cr       it
  -it       *

                                            Bryssel den 08.11.1995
                                            KOM(95) 530 slutlig

                           Rekommendation till

                            RÅDETS BESLUT

  ATT BEMYNDIGA KOMMISSIONEN ATT LEDA FÖRHANDLINGAR OM
ETT RAMAVTAL OM HANDEL OCH EKONOMISKT SAMARBETE MED CHILE

                        (framlagt av kommissionen)
 ---pagebreak---  ---pagebreak---                 mmmmmÊÊÊÊÊÊÊÊÊÊimmÊmmÊaÊÊÊÊammmmm

              RECOMMENDATION FOR A COUNCIL DECISION
             AUTHORIZING THE COMMISSION TO NEGOTIATE
                    A FRAMEWORK AGREEMENT ON
            TRADE AND ECONOMIC COOPERATION WITH CHILE

EXPLANATORY MEMORANDUM

I.      EC-Chile reta
                  relations are governed by the "third-generation" cooperation framework
agreement signed in December 1990. Developments in Chile, however, have led the ELI
to examine the need for closer relations - something which the Chilean authorities
officially requested in July 1994.

In its conclusions of 9 and 10 December 1994, the Essen European Council invited the
Commission to put its ideas on strengthening ties with Chile into concrete form.

In May 1995, the Commission approved a Communication to the Council and Parliament
on closer relations with Chile.

The communication set out four avenues to achieve this.                           ,

In June, the Council approved the communication and invited the relevant Council bodies
to start talks on these four options.

On 17 July, the Council asked the Commission to present to it the draft negotiation
directives for a new agreement and expressed its desire to intensify political dialogue by
such means as a consultation mechanism.

n.     The basic text on relations between the EU and the countries of Latin America and
the Caribbean, along with the Commission communication of last May on closer relations
with Chile and the Council conclusions of 17 July 1991 are the starting points for the
attached recommendation on negotiating directives which the Commission is presenting to
the Council.

III. The new framework agreement with Chile should, in the Commission's view, be an
agreement of an interim and evolving nature, with a view to the eventual establishment of
an EU-Chile association of a political and economic nature. The agreement is part of the
Community's policy on cooperation with the developing countries.

The ultimate move to an association, and in particular the liberalization of trade, should be
considered by the parties in the light of circumstances and the progress made under the
framework cooperation agreement.

The association would not take effect without an agreement reached by the parties in
iij.ordance with their respective procedures. Given the sensitivity of certain products,
pLirLicu'sr attention should be paid to the interests of the producers and regions most
seriously affected.

                                                                                t
 ---pagebreak--- In line with the policy adopted by the Community and the Member States, the agreement
would include three references to respect for human rights and democratic principles, in
accordance with the Commission communication COM(95)216, of 23 May 1995,
approved by the Council on 29 May: a reference in the preamble, a clause stipulating that
it is an essential element of the agreement, and a "non-execution" clause.

 IV. The framework agreement proposed by the Commission would have the following
.structure:

      Preamble and General Principles
      Title ITrade cooperation and preparations for the liberalization of trade
      Title HEconomic cooperation
      Title mother areas of cooperation
      Title IVMeans
      Title VPolitical dialogue
      Title VTInstitutional framework
      Final Provisions

There will also be a protocol on mutual assistance between the parties' customs
administrations
 ---pagebreak--- V.    Trade cooperation and preparations for the liberalization of trade

Chile's economy is very open to the outside world, with low customs protection and close
trade links with the EC, which is still its largest trading partner. The government is
pursuing an active policy of integration into the global economy (known as "open
regionalism") and has expressed an ultimate desire for a free trade association with the EC
and Mercosur.

The negotiating terms for a new agreement with the country should therefore take into
consideration the interregional framework cooperation agreement uc*ween the EC and its
Member States and Mercosur and its member countries, which was initialled in
Montevideo on 29 September.

The Commission believes that a political and economic association between the
Community and Chile is in the parties' interest. It nevertheless feels that an intermediate
stage is needed to allow both to establish conditions that will ease the passage to free
trade.

The Commission is therefore proposing that the agreement provide for a range of
instruments that will, on the one hand, enable the parties to exchange information, seek
ways of aligning their practice and analyse economic and trade relations and, on the other,
target cooperation on fields directly affecting the conditions of trade.

The Commission considers, as does the Council, that the liberalization of trade must cover
the bulk of trade, while taking account of the sensitivity of certain products and the
relevant rules of the new WTO.

To that end, the Commission proposes that trade cooperation be founded on the following
instruments:

1. A joint subcommittee made up of officials of the European Commission and Chile
   would be set up to handle trade questions.

     This subcommittee would meet at least once a year for the purpose of exploratory
     talks aimed at defining the future liberalization of trade and bringing into motion the
     interim machinery for facilitating trade and preventing unfair trading practices.

     This dialogue would cover all areas affecting trade in goods and services between the
     parties, culminating in the presentation, at the annual meeting of the joint committee,
     of specific recommendations for the future liberalization of trade.

     The subcommittee would be able to set up whatever working parties were necessary
     to facilitate its work.

     One such working party (the monitoring group) would monitor trade developments,
     coordinate the activities of the other working parties, provide back-up for the joint
     subcommittee and, lastly, serve as a permanent trade liaison body between Chile and
     the Union. This framework for dialogue would be backed up by such studies, analyses
     and exchanges of information as proved necessary.

                                                                                4
 ---pagebreak--- 2    Cooperation in the mutual interest, notably on issues directly affecting trade, would
     help bring the two regions' economies closer together.

     -   cooperation on standardization with a view to possible mutual recognition

     -   customs cooperation;
         statistical cooperation;
         cooperation on intellectual and industrial property issues;
         cooperation on competition;
         cooperation on reciprocal liberalization of public procurement and regulated
         sectors.

VI. Economic cooperation

The current EC-Chile framework agreement has enabled economic cooperation tu
develop to the satisfaction of both sides. The EC is one of Chile's top trade and investment
partners and has a major stake in inter-business cooperation in the country.

The need for changes in Chile's productive structure to smooth its integration into the
world economy and create the right conditions for an association with the EC mean that
economic cooperation must change tack to make it easier:

-   for both sides to foster a stable and attractive climate for two-way investment,
-   to boost cooperation between EU and Chilean business, particularly in the field of
    technology;
-   to strengthen joint scientific and technological research activities, focusing on applied
    research, development and advanced training;
-   to extend economic cooperation mechanisms more fully to the service sector and
    SMEs;
-   to develop specific forms of economically valuable cooperation in the energy,
    transport, telecommunications and environment sectors.

Given the degree of liberalization achieved by Chile in some areas, the parties undertake
to make a special effort to expand and build up cooperation in services, investment and
cooperation on science and technology.

VIT      Other areas of cooperation

A. Interinstitutionalcooperation

-   Chile's public administration faces a number of problems modernizing its productive
    structure and making it competitive. The EU's experience could be of great help in this
    respect, which is why the framework agreement will bolster institutional aid
    programmes, focusing on projects to transfer experience and train administrative staff.

-   Better institutional cooperation is particularly important in facilitating Chilean
    participation in the process of Latin American integration, and especially closer
    relations with Mercosur (the negotiating directives for the interregional framework
    cooperation agreement with Mercosur included proposals for a heading on
    cooperation for closer integration, designed in part to draw the national laws of           IT
 ---pagebreak---     Mercosur countries nearer together and help the various processes in train for
    institutional integration).

B. Other areas

-   The need to strengthen already close links between Chile and all EU countries in order
    to create an association also requires closer cooperation on cultural, educational and
    training matters and consumer protection. Joint efforts to combat drugs will also be
    included.

Vm.     Means

The Commission considers that financial cooperation with Chile falls within the scope o(
Council Regulation (EEC) No 443/92 on financial and technical assistance to, and
economic cooperation with, the developing countries in Asia and Latin America.

Chile may likewise be eligible for funding from budgets for cooperation in some of the
specific areas envisaged e.g. science, technology, the environment and energy.

Chile will also be eligible for loans from the European Investment Bank.

The Commission believes that a modest increase will have to be made to the
appropriations in Part A of the Community budget to cover the participation of staff from
Community institutions in individual technical assistance operations in Chile.

DC. Political dialogue

Political dialogue will focus primarily on bilateral and regional aspects of relations. Given
their many mutual interests and the number of issues on which their views coincide, the
dialogue should help Chile and the Community to consult each other more closely on a
substantial range of multilateral issues and to coordinate their respective positions in a
variety of multilateral institutions.

This consultation will take the form of regular meetings and exchanges of views between
policy-makers, officials and parliamentarians. The dialogue should preferably be
conducted jointly with other partners in the region, coinciding wherever possible with
meetings to further political dialogue already established with them.

X. The institutional framework

The Commission believes that the agreement should be supervised by a body responsible
for its overall monitoring and implementation.

That body would be composed of representatives of the Council of the European Union
and the Commission, and of Chile

It would be assisted in its work by a joint committee on cooperation. A trade
subcommittee would see to it that the agreement's trade objectives were met.

                                                                                6?
 ---pagebreak--- X. Conclusion

The Commission believes that the framework agreement between the EC and Chile
(signed in December 1990) has achieved all its goals, providing the country with valuable
support on its return to democracy and laying the foundations of mutually beneficial
economic cooperation. In light of this and the interest shown by Chile in the swift
conclusion of a commercial and economic association agreement with the EU, the
Commission feels a newframeworkagreement is needed to achieve thefinalobjective of a
political and economic association between the two sides.

The Commission therefore recommends that the Council authorize it to negotiate a
framework cooperation agreement aimed ultimately at establishing an economic and
political association with Chile, in accordance with the directives in Annex I and in
consultation with a committee appointed specially by the Council to assist it in this task.

                                                                                9
 ---pagebreak---                                                                                BrLAGA 1

     DIREKTIV FÖR FÖRHANDLINGAR OM ETT RAMAVTAL OM
 SAMARBETE, VARS SLUTLIGA MÅL ÄR ATT LÄGGA GRUNDEN FÖR EN
   ASSOCIERING AV POLITISK OCH EKONOMISK NATUR MELLAN
               EUROPEISKA UNIONEN OCH CHILE

I.     AVTALETS BESKAFFENHET OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

       1.      Målet med förhandlingarna är att sluta ett nytt ramavtal med Chile, som
       skall ersätta det gällande ramavtalet om samarbete mellan Europeiska ekonomiska
       gemenskapen och Chile! Det nya avtalet är avsett att på grundval av principerna
       om ömsesidighet och intressegemenskap stärka de befintliga relationerna mellan
       parterna för att lägga grunden för en process som syftar till att på sikt etablera en
       associering av politisk och ekonomisk natur mellan EU och Chile.

       2.      Varaktighet: Parterna kommer mot bakgrund av de framsteg som görs
       inom ramen för detta avtal och i den latinamerikanska integrationsprocessen och
       mot bakgrund av Latinamerikas relationer med EG att bestämma när det är
       lämpligt att gå över till associering.

3       Avtalet kommer att innehålla en klausul om att detta ramavtal mellan gemenskapen
och Chile skall fortsätta att gälla även om Chile ansluter sig till Mercosur, i fråga om alla
de aspekter som inte strider mot det interregionala ramavtal mellan EG och Mercosur som
nyligen paraferais.

       4.     Avtalet kommer att innehålla en klausul enligt vilken förbindelserna mellan
       parterna liksom samtliga bestämmelser i avtalet grundar sig på respekten for
       demokratiska principer och mänskliga rättigheter, vilket präglar både Chiles och
       gemenskapens inrikes- och utrikespolitik och utgör ett väsentligt inslag i avtalet2.

 Detta avtal undertecknades den 12 december 1990 (EGT 18.12.1990) och trädde i kraft den 1 maj 1991
        (EGT nr L 79, 26.3.1991, s. 1).
        21 överensstämmelse med rådels dokument nr 7255/95.
                                                                                ?
 ---pagebreak---        11.    AVTALETS STRUKTUR

       l detta skede rör det sig om ett ramavtal för samarbete som bl.a. skall innehålla
       bestämmelser om handelssamarbete, inbegripet förberedelserna för en gradvis och
       ömsesidig     liberalisering  av     handeln     i    överensstämmelse      med
       Världshandelsorganisationens (WTO) regler. Dessutom kommer det att omfatta
       ekonomiskt samarbete och samarbete på andra områden som motiveras av
       gemensamma intressen.

       Aktiviteterna i samband med ekonomiskt samarbete och andra samarbetsformer
       skall sammantagna ha som sitt främsta mål att förbereda den chilenska ekonomin
       för intensifierade förbindelser med EU som möjliggör en politisk och ekonomisk
       associering mellan EG och Chile.

III.   AVTALETS INNEHÅLL

I ingressen kommer följande frågor att beröras.

       De traditionella banden mellan EG och Chile och 1990 års ramavtals bidrag till att
       förstärka dem.
       Den vikt som parterna fäster vid respekten för de mänskliga rättigheterna, de
       demokratiska principerna och marknadsekonomins princip, vilka utgör själva
       grunden till avtalet.
       Den vikt som parterna fäster vid de värderingar och principer som anges i
       slutförklaringen från världstoppmötet om social utveckling som hölls i Köpenhamn
       i mars 1995.
       Parternas intresse av att säkerställa en hållbar utveckling med iakttagande av
       nödvändigheten av att bevara och skydda miljön
       Det gemensamma intresset av att upprätta avtalsenliga förbindelser i syfte att lägga
       grunden för ett ännu mera omfattande samarbete, att utveckla och bredda handeln
       och öka investeringarna.
       Parternas politiska vilja att som slutligt mål upprätta en associering av politisk och
       ekonomisk natur mellan EU och Chile. Denna skall inriktas på ett fördjupat
       politiskt samarbete, inbegripet samrådsmekanismer. Den skall också syfta till en
       gradvis och ömsesidig liberalisering av all handel, varvid hänsyn skall tas till vissa
       varors känslighet och relevanta WTO-regler. Dessutom kommer främjande av
       investeringar och närmare samarbete att nämnas
       Parternas fasthållande vid inrättandet av en förstärkt politisk dialog som inbegriper
       samrådsmekanismer i syfte att bygga uppförbindelsernapå lång sikt.

                                                                                *\
 ---pagebreak---                       AVDELNING 1
HANDELSSAMARBETE OCH FÖRBEREDELSER FÖR LIBERALISERING AV
                       HANDELN

Mal: Att konsolidera handelssamarbetet mellan parterna i syfte att öka tillväxten och
bredda handeln, inbegripet förberedelser för en liberalisering av handeln, för alt skapa
förhållanden som på sikt gynnar upprättandet av en politisk och ekonv ^sk associering

Kapitel I: Handelssamarbete

Regelbundet samarbete genom att en regelbundet återkommande dialog om ekonomi och
handel etableras inom en gemensam underkommitté i syfte att följa upp de mål för handeln
som uppställts i avtalet och att förbereda arbetet för att på sikt libéralisera handeln.

Denna dialog kommer att föras mellan högre tjänstemän inom Europeiska kommissionen
och Chile, som skall sammanträda minst en gång om året. Den kommer att leda till att
rekommendationer rörande den kommande liberaliseringen av handeln läggs fram för
gemensamma kommittén en gång om året.

Denna underkommitté kommer i sitt arbete att biträdas av arbetsgrupper som
sammanträder inom ramen för sina kompetensområden.

Delta samarbete kommer att stödjas genom lämpliga utredningar och tekniska analyser.

Samarbetet kommer att omfatta följande huvudområden:

       Marknadstillträde och liberalisering av handeln: Utredning och prognos rörande
       möjliga scenarier för införandet av en ömsesidig liberalisering av handeln (tidsplan
       och struktur för förhandlingarna, övergångsperioder, etc).

       Tariffära och icke-tariffära hinder, kvantitativa begränsningar och åtgärder med
       motsvarande verkan: Analyser, utredningar och förvaltning, inbegripet kvoter,
       administrativa normer för utrikeshandeln, antidumpningstullar, skyddsklausuler,
       tekniska standarder, växtskyddsbestämmelser, ömsesidigt erkännande av
       certifieringssystem, etc.

                                                                                là
 ---pagebreak---        Avgifter/tullar gentemot tredje land.

       Förenlighet med GATTs/WTOs bestämmelser om liberalisering av handeln.

       Identifiering av känsliga produkter för parterna

       Identifiering av prioriterade produkter för parterna.

       Tjänster: Samarbete och utbyte av information, särskilt inom områdena transport,
       försäkring eller finansiella tjänster.

       Konkurrens: Övervakning av konkurrenshämmande förfaranden.

       Identifiering av möjliga tullsänkningar.

En av arbetsgrupperna (uppföljningsgrupp) kommer att svara för samordningen av de
olika aktiviteterna och kontinuerligt följa handelstrenderna mellan parterna. Den kommer
att utgöra en permanent förbindelse mellan gemenskapen och Chile i handelsfrågor.

I detta sammanhang skulle Chile kunna delta i det förberedelsearbete inför liberaliseringen
av handeln som avses i det interregional^ ramavtal om samarbete mellan EG och dess
medlemsstater och Mercosur och dess medlemsstater som paraferades i Montevideo den
29 september 1995, och dra nytta av samtliga de samarbetsprogram som avses i avtalet
mellan EG och Mercosur, med parternas medgivande och på villkor som skall fastslås
senare.

Kapitel II; Samarbete i fråga om tekniska standarder och standardisering med
tanke på eventuella avtal om ömsesidigt erkännande

Målet för samarbetet mellan gemenskapen och Chile kommer att vara att sträva efter att
skapa de erforderliga villkoren för att handeln skall fungera tillfredsställande vad beträffar
tekniska standarder, standardisering, hygienbestämmelser, konsumentskydd, arbetarskydd
och miljöskydd. På detta område gäller det likaså alt föra EU och Chile närmare varandra
genom att det pä sikt förhandlas om avtal om ömsesidigt erkännande och om skydd för
och ömsesidigt erkännande av ursprungsbeteckningar och geografiska benämningar.

                                                                                / /
 ---pagebreak--- 1 praktiken kommer samarbetet att

       uppmuntra alla åtgärder som syftar till att överbrygga kvalitetsskillnader mellan
       gemenskapen och Chile och att förbättra den allmänna kvalitetsnivån hos
       produkter och företag,
       tillhandahålla behövligt organisatoriskt stöd för utvecklandet av en kvalitetspolitik
       i Chile.

Kapitel III: Samarbete i tullfrågor

I tullsamarbetet eftersträvas konsolidering och förbättring av den rättsliga ramen för
handelsförbindelserna mellan EG och Chile.

Detta samarbete kommer särskilt att innebära åtgärder avföljandeslag:

       Informationsutbyte.
       Förbättring av arbetsmetoder.
       Förenkling av tullförfarandena i samband med tullklarering av varor.
       Tillnärmning av lagstiftning inom områdena tull och indirekt beskattning.
       Skapande av system för att underlätta utbyte av tjänstemän och högre tjänstemän
       från tull- och skattemyndigheter.
       Utveckling av nya utbildningstekniker och samordning av verksamheter inom
       berörda internationella organisationer.
       Tekniskt bistånd, där så behövs.

Utan att det påverkar andra samarbetsformer som föreskrivs i detta avtal, i synnerhet
samarbetet för att bekämpa narkotika, kommer det ömsesidiga biståndet i tullfrågor
mellan parternas tullmyndigheter att styras av bestämmelserna i ett protokoll som bifogas
detta avtal

Kapitel IV: Samarbete i statistikfrågor

Det huvudsakliga målet för samarbetet på delta område kommer att vara att anpassa
metoderna i syfte att på ömsesidigt erkända grunder kunna använda statistiska uppgifter
om handeln med varor och tjänster och, mera allmänt, om alla de områden som omfattas
av avtalet och över vilka statistik kan föras.

Kapitel V: Samarbete i fråga om immateriell och industriell äganderätt

Målet för samarbetet inom detta område kommer att vara att förhindra snedvridning av
handeln mellan parterna och att gynna investeringar, tekniköverföring, handel, kulturella
och konstnärliga verksamheter och närliggande ekonomiska verksamheter.

                                                                                11
 ---pagebreak--- 1 detta syfte skall parterna säkerställa en skyddsnivå för immateriell och industriell
äganderätt som motsvarar de strängaste internationella normerna. Samråd kommer att äga
rum för att undvika handelskonflikter i samband med skydd av den industriella
äganderätten Parterna kommer även att överväga att upprätta ett tekniskt samarbete inom
delta område

Kapitel VI: Samarbete i fråga om offentlig upphandling

Parterna kommer att samarbeta i syfte att ömsesidigt öppna marknaderna för offentlig
upphandling. De kommer också att överväga att upprätta ett tekniskt samarbete på detta
område. Detta samarbete kommer särskilt att omfatta årliga samråd, som skulle kunna
genomföras med hjälp av arbetsgrupper skapade genom gemensamma underkommittén för
handelssamarbete

                                                                                13
 ---pagebreak---                                  AVDELNING II
                             EKONOMISKT SAMARBETE

Ramavtalet om samarbete mellan EG och Chile från december 1990 föreskriver ett stort
antal olika former för det ekonomiska samarbetet (artikel 2-6 i avtalet), som har medgett
en intensifiering av de ekonomiska förbindelserna mellan pa sterna under avtalets
tillämpningsperiod.

Målet för samarbetet mellan Chile och gemenskapen är att ge parterna förmåner, förstärka
banden dem emellan, stimulera produktiva synergier, skapa nya möjligheter och främja
parternas ekonomiska konkurrenskraft.

Företräde kommer att ges till de samarbetsområden som genererar ekonomiska och
sociala förbindelser och nätverk mellan länderna (handel, investeringar, teknologi,
informations- och kommunikationssystem, etc )

Bland de nya områden som kommer att beröras finns utformning och tillnärmning av
ländernas makroekonomiska och mikroekonomiska politik, särskilt budgetpolitiken,
betalningsbalansen, penningpolitiken, skattepolitiken samt industri- och tjänstepolitiken. I
detta sammanhang kommer det att göras undersökningar som gör det möjligt att
regelbundet följa utvecklingen av politiken och den makroekonomiska balansen hos
parterna och marknadernas effektiva funktion.

Med beaktande av den grad av liberalisering som Chile uppnått inom vissa områden skall
parterna förbinda sig att göra en särskild insats för att utvidga och förstärka sitt samarbete
inom tjänstesektorn och vad gäller investeringar och vetenskapligt och tekniskt samarbete.

Bevarandet av miljön och den ekologiska jämvikten kommer att beaktas vid
genomförandet av de olika områden för ekonomiskt samarbete där dessa faktorer berörs.

Parterna erkänner vikten av social utveckling, som bör åtfölja all ekonomisk utveckling,
och fäster särskild vikt vid respekten för arbetstagares grundläggande rättigheter, särskilt
genom främjande av relevanta ILO-konventioner

Kapitel VII:Industriellt samarbete och samarbete inom tjänstesektorn

Målet för detta samarbete kommer alt vara att stödja och främja industripolitiska åtgärder
för att de avtalsslutande parterna skall kunna utveckla och förstärka ett dynamiskt
förhållningssätt till det industriella samarbetet och samarbetet vad gäller tjänster i syfte att
fa till stånd ett klimat som främjar deras gemensamma intressen Följande åtgärder bör
vidtas:

        Identifiering och undanröjande av hindren för industriellt samarbete mellan
        parterna genom att främja respekten för konkurrensregler och öka medvetenheten
        om marknadens behov med beaktande av aktörernas deltagande och samarbete
        dem emellan

                                                                                7
                                                                                h
 ---pagebreak---       Tillsyn av att de samarbetsorgan som står lill buds för parterna används
      gemensamt och på ett samordnat sätt
      Säkerställande av att det råder överensstämmelse mellan alla verksamheter som
      kan utöva ett gynnsamt inflytande på samarbetet mellan parternas företag.
      Stödjande av gemensamma mål för industripolitiken i syfte att främja
      modernisering, diversiiiering och omstrukturering av industrier, även vad gäller
      råvaror, genom lämpliga åtgärder (utbildning, nätverk, forskning, möten mellan
      affärsmän inom olika områden, t ex turism, energi, transport, telekommunikation,
      etc).
      Stimulering av samarbete mellan ekonomiska aktörer i Chile och EG, särskilt små
      och medelstora företag (samriskföretag, informationsnät, handelskontor,
      kunskapsöverföring, underleverantörskap, tillämpad forskning, licensgivning,
      franchising, osv.)
      Utvecklande av ett integrerat, decentraliserat förhållningssätt till samarbete mellan
      parternas aktörer i syfte att främja industriella innovationer och dra nytta av
      resultaten av forsknings- och utvecklingspolitiken och politiken för standardisering
      och överensstämmelse, som stärker och kompletterar samarbetet.
      Intensifiering av de organiserade kontakterna mellan parternas aktörer genom
      konferenser, seminarier, industriella och tekniska undersökningskommissioner,
      rundabordsdiskussioner och närvaro vid allmänna och områdesspecifika mässor i
      syfte att definiera och utnyttja gemensamma intressen för att öka handelsflödena,
      investeringarna och antalet industriella samarbetsprojekt.
      Främjande av initiativ till ökat samarbete mellan Chiles ekonomiska aktörer och
      europeiska sammanslutningar för att inleda och intensifiera en dialog mellan
      nätverken i syfte alt utveckla decentraliserade program och verksamheter för
      industrisamarbete.
      Främjande av initiativ till administrativa och lagstiftningsmässiga förenklingar som
      gynnar det internationella samarbetet mellan företag.
      Införande av institutionella samarbetsförfaranden mellan EG och Chile för att
      underlätta parternas ekonomiska aktörers tillträde till marknaderna för offentlig
      upphandling eller andra reglerade marknader, särskilt inom tjänstesektorn.

Kapitel VIII: Främjande av investeringar

Syftet med samarbetet kommer att vara att hjälpa parterna alt inom ramen för deras
kompetensområden främja ett gynnsamt och stabilt klimat för ömsesidiga investeringar.

Samarbetet kommer bl a. alt omfatta

       mekanismer för information om och identifiering och spridning av lagstiftning och
       investeringsmöjligheter,
       utveckling av en stabil makroekonomisk miljö som gynnar investeringar,
       utveckling av en rättslig miljö som gynnar investeringar mellan parterna,
       utveckling av harmoniserade och förenklade administrativa förfaranden,
       utveckling av mekanismer för gemensamma investeringar, särskilt mellan små och
       medelstora företag på ömse sidor.

                                                                                /5"
 ---pagebreak--- Kapitel IX: Vetenskapligt och tekniskt samarbete

Syftet med det vetenskapliga och tekniska samarbete som utförs i båda parternas intresse
och med respekt för deras politik, särskilt vad gäller regler för utnyttjande av immateriell
äganderätt som uppstått till följd av forskning, skall vara följande

       Alt utbyta information och erfarenheter rörande vetenskj och teknologi på
       regional nivå, i synnerhet avseende genomförandet av politik och program och
       med särskilt beaktande av standardisering
       Att främja hållbara relationer mellan parternas vetenskapliga samfund.
       Att intensifiera innovations verksamheten inom chilenska och europeiska företag

Detta samarbete kommer att inriktas på följande sätt.

       Gemensamma (tillämpade) forskningsprojekt inom områden av gemensamt
       intresse och i förekommande fall med aktivt deltagande från företagens sida.
       Forskarutbyte för att främja forskning, förberedelse av projekt och högre
       utbildning.
       Gemensamma vetenskapliga möten för att gynna informationsutbyte, främja
       ömsesidig påverkan och identifiera områden för gemensam forskning.
       Spridande av resultat och utveckling av förbindelserna mellan den offentliga och
       den privata sektorn.
       Utvärdering av verksamheter

Parternas högre utbildningsanstalter, forskningscentrer och tillverkande sektorer, särskilt
små och medelstora företag, kommer på lämpligt sätt att involveras i detta samarbete

Kapitel X: Energisamarbete

Energisamarbetet mellan EG och Chile kommer att syfta till att uppmuntra närmare
förbindelser mellan deras ekonomier inom centrala energirelaterade sektorer, särskilt
vattenkraftssektorn, kolväten, förnybar energi och energisnål teknologi.

Samarbetet kommer att ske på följande sätt:
      Informationsutbyte på alla lämpliga sätt, inbegripet utveckling av databanker som
      delas av ekonomiska aktörer i Chile och gemenskapen, utbildning och
      gemensamma konferenser.
      Överföring av teknik
      Förberedande undersökningar och projekt genomförda av parternas behöriga
      institutioner.
      Parternas ekonomiska aktörers deltagande i gemensamma tekniska utvecklings-
      eller infrastrukturprojekt.
      Slutande av särskilda avtal inom nyckelområden av gemensamt intresse där så är
      lämpligt.
      Stöd till de chilenska institutioner som handhar energifrågor och till utformandet
      av energipolitiken.

                                                                                K,
 ---pagebreak--- Kapitel XI: Transport

Samarbetet kommer särskilt att stödja omstruktureringen och moderniseringen av Chiles
transportsystem, främja rörligheten för personer och varor och ge bättre tillträde till
transporlmarknaderna, särskilt luft-, sjö- och vägtransport, genom att undanröja
administrativa, tekniska och andra hinder och genom att uppmuntra utarbetandet av
verksamhetsnormer. Vad gäller internationella sjötransporttjänster eftersträvar parterna en
effektiv tillämpning av principen om fritt tillträde till marknaden på kommersiell basis.

Samarbetet kommer att fa följande innehåll:

       Informationsutbyte om transportpolitik på olika områden, särskilt vad gäller
       samtrafikförmåga och driftskompatibilitet mellan nätverk och kombination av olika
       transportsätt, liksom övriga frågor av gemensamt intresse.
       Utbildningsprogram i ekonomi, juridik och tekniska ämnen för ekonomiska aktörer
       och ansvariga inom den offentliga förvaltningen.

Kapitel XII: Telekommunikation och informationsteknik

Informations- och kommunikationsteknik utgör nyckelsektorer i det moderna samhället
och har väsentlig betydelse för den ekonomiska och sociala utvecklingen och den smidiga
övergången till informationssamhället

Samarbete inom detta område kommer särskilt att inriktas på följande:

       En dialog om olika aspekter av informationssamhället.
       Informationsutbyte angående standarder, provning av överensstämmelse och
       certifiering inom informationsteknik och telekommunikation.
       Spridning av ny informations- och telekommunikationsteknik, särskilt inom
       områdena digitala flertjänstnät (ISDN), dataöverföring och utveckling av nya
       möjligheter inom kommunikation och informationsteknik.
       Stimulans till och genomförande av gemensamma forskningsprojekt och tekniska
       och industriella utvecklingsprojekt inom ny informationsteknik, kommunikation,
       telematik och informationssamhället.

Kapitel XIII: Samarbete i fråga om miljöskydd

Målet för samarbetet skall vara följande.

       Att verka för skydd av miljön och en rationell användning av naturresurserna i
       syfte att åstadkomma en hållbar utveckling.
       Att sörja för att detta mål integreras i samtliga samarbetsområden mellan
       Europeiska gemenskapen och Chile

Detta samarbete kommer särskilt att omfatta följande:

                                                                                10
                                                                                U
 ---pagebreak---        Projekt som syftar till atl stärka Chiles strukturer och politik vad gäller miljön.
       Utbyte av upplysningar och erfarenheter inklusive normer och standarder.
       Utbildning i miljöfrågor.
       Tekniskt bistånd coh genomförande av gemensamma forskningsprogram.

                                AVDELNING III
                          ANDRA SAMARBETSOMRÅDEN

I ramavtalet om samarbete mellan EG och Chile (december 1990) föreskrivs samarbete
vad gäller den sociala utvecklingen (artikel 11 ), den offentliga förvaltningens funktion
(artikel 12), information och kommunikation (artikel 13), utbildning (artikel 14) och
regional integration (artikel 15), Det nya ramavtalet skall bibehålla dessa
samarbetsområden men samtidigt förstärka de nya prioriteringar som införts genom
tillnärmningsprocessen med sikte på en politisk och ekonomisk associering mellan EU och
Chile

Finansiellt och tekniskt samarbete och samarbete i fråga om social utveckling

Förekomsten av allvarliga problem, som ytterligare understryks av bristen på social och
territoriell jämvikt i Chile och som kan bli än mer akuta genom strukturomvandlingen
inom det chilenska produktionssystemet, kräver ännu en betydande mängd tekniska och
finansiella samarbetsprojekt strategiskt inriktade på kampen mot den extrema fattigdomen
och mera allmänt på främjandet av de mest eftersatta befolkningsgrupperna.

Detta samarbete kan inriktas på

       program för skapande av sysselsättning och yrkesutbildning,
       projekt för förvaltningen av de sociala tjänsterna,
       projekt rörande utveckling av landsbygden och bostadsförhållandena på
       landsbygden eller rörande fysisk planering,
       program inom området hälsa och grundutbildning,
       stöd till aktiviteter inom basorganisationer i det civila samhället, och
       program och projekt i allmänhet som underlättar kampen mot fattigdom genom att
       skapa möjligheter till produktion och sysselsättning.

Samarbete inom offentlig förvaltning och regional integration

Detta samarbete kommer att ha som mål att främja anpassningen av de chilenska
admimstrativa systemen till öppnandet av handeln med varor och tjänster med Europa och
att underlätta de administrativa omvandlingar som framkallas av integrationen inom
Latinamerika

                                                                                11   /t
 ---pagebreak--- I samband med modernisering av förvaltningen, decentralisering och regionalisering i
Chile kan detta samarbete utsträcka sig till de institutionella funktionerna i deras helhet
(lagstiftning och administration) med utnyttjande av Europeiska gemenskapens erfarenhet
av mekanismerna och politiken.

Medlen för samarbete inom detta område är följande;

       Tekniskt bistånd till de organ i Chile som har till uppgift att definiera och
       genomföra politiken, särskilt genom kontakter mellan personalen vid europeiska
       och chilenska institutioner.
       System för informationsutbyte i alla lämpliga former, inbegripet genom datornät.
       Skydd av personuppgifter kommer att respekteras inom alla områden där ett
       utbyte av sådana uppgifter föreskrivs
       Kunskapsöverföring.
       Förberedande undersökningar och genomförande av gemensamma projekt.
       Utbildning och institutionellt stöd

Samarbete mellan institutioner

Syftet med samarbetet mellan institutioner i gemenskapen och Chile är att främja ett
närmare samarbete mellan parternas institutioner

I avtalet kommer regelbundna möten mellan parternas institutioner all uppmuntras.
Samarbetet skall vara så brett som möjligt och kommer särskilt att inbegripa
        alla åtgärder som gynnar regelbundet informationsutbyte, inbegripet gemensamt
       utvecklande av datoriserade kommunikationsnät,
       rådgivning och utbildning,
        kunskapsöverföring.

Samarbete i fråga om kommunikationer, information och kultur

De mycket nära kulturella banden mellan Chile och större delen av EG:s medlemsstater
motiverar ett utvidgat samarbete inom detta område, inbegripet kommunikation och
information.

Detta samarbete kommer särskilt att inriktas på att främja kontakten mellan parternas
informations- och kommunikationsmedier i former som inbegriper tekniskt bistånd där så
behövs Ett ökat informationsutbyte i frågor av gemensamt intresse kommer också att
eftersträvas.
Samarbetet inom detta område skall även kunna verkställas genom kulturella evenemang.

Samarbete i utbildningsfrågor

Parterna kommer inom ramen för sina kompetensområden att förbinda sig att utforma
olika sätt att förbättra utbildningen, med inriktning både på ungdomsfrågor och
grundutbildning och på yrkesutbildning och samarbete mellan universitet och mellan
företag.

                                                                                12
                                                                                h
 ---pagebreak--- Särskild uppmärksamhet kommer alt ägnas åtgärder som syftar till att upprätta fasta
förbindelser mellan specialiserade organ i gemenskapen och Chile, varvid gemensamt
utnyttjande av tekniska resurser och kunskapsutbyte kommer att uppmuntras.

Sådana åtgärder skulle huvudsakligen kunna grunda sig på avtal                  mellan
utbildningsanstalter och möten med organ som är ansvariga för utbildning.

Parterna kommer också att kunna ingå sektoriella avtal på utbildningsområdet

Samarbete i fråga om narkotikabekämpning

Parterna kommer att åta sig att samordna och öka sina ansträngningar att förhindra och
minska illegal framställning, spridning och konsumtion av narkotika samt att förhindra
tvättning av kapital som härrör från narkotikahandel.

Med stöd av behöriga instanser inom detta område, i synnerhet internationella organ,
kommer detta samarbete särskilt alt inriktas på följande;

       Projekt som vänder sig till medborgare i Chile i syfte att utbilda, behandla och
       rehabilitera missbrukare.
       Gemensamma forskningsprogram.
       Utbyt av relevanta upplysningar, inbegripet åtgärder mot penningtvätt och för
       kontroll av prekursorer.
       Samarbete för utarbetande och tillämpning av lagstiftning på området

Samarbete inom detta område bör främja samråd och en nära samordning mellan parterna

Samarbete i konsumeiitskyddsfrågor

Samarbetet på detta område bör ha som mål att göra de gällande systemen för
konsumentskydd i Europeiska gemenskapen och Chile förenliga och bör i möjligaste mån
beröra följande områden

       Utbyte av information och experter.
       Utbildningsåtgärder och tekniskt bistånd.

                                                                                13
                                                                                Zö
 ---pagebreak--- Andra områden

Inget område inom vilket samarbete är möjligt bör på förhand uteslutas. Parterna kan
gemensamt inom ramen för gemensamma kommittén undersöka de konkreta
samarbetsmöjligheter som kan vara av gemensamt intresse.

                                                                                14   o?/
 ---pagebreak---                                AVDELNING IV
                           MEDEL FÖR SAMARBETET

Parterna kommer att förbinda sig att i den utsträckning deras resurser och författningar
medger det tillhandahålla de medel, inbegripet finansiella medel, som krävs för att
genomföra det samarbete som föreskrivs i detta avtal

Avtalet kommer i detta syfte att innehålla en bestämmelse enligt vilken gemenskapen åtar
sig att bidra till genomförandet av målen för delta avtal genom ekonomiskt samarbete som
verkställs i överensstämmelse med de lämpliga förfarandena och med användning av
lämpligafinansiellamedel.

Chile kommer att kunna dra fördel av instrumenten för gemenskapens politik i fråga om
Latinamerika, t.ex de som inrättats i samband med förordning (EEG) nr 443/92 om
finansiellt och tekniskt bistånd till och samarbete med utvecklingsländerna i Asien och
Latinamerika

Chile kommer även att ha tillgång till möjligheter som erbjuds under andra budgetrubriker
(t ex. EGIP, vetenskapligt och tekniskt samarbete, samarbete i miljöfrågor och på
energiområdet).

Parterna kommer att uppmana Europeiska investeringsbanken att intensifiera sin
verksamhet i Chile i enlighet med dess egna förfaranden och finansiella kriterier

                                   AVDELNING V
                                 POLITISK DIALOG

En förstärkt politisk dialog skall inrättas mellan parterna Denna dialog skall grundas på
parternas gemensamma förpliktelser vad gäller demokrati och respekten för de mänskliga
rättigheterna och vad gäller att upprätthålla fred och inrätta en rättvis och stabil
internationell ordning

Den skall omfatta alla frågor av gemensamt intresse för de gemensamma målen och skall
leda till ett nära samråd i de internationella organen.

Den politiska dialogen mellan parterna skall ske genom kontakter, informationsutbyte och
samråd mellan olika organ i Chile och i Europeiska unionen, inbegripet Europeiska
kommissionen. Denna dialog skulle företrädesvis kunna utvecklas tillsammans med andra
partner i regionen och i mån av möjlighet i samband med möten inom ramen för andra
politiska dialoger som redan inrättats.

Den skall ske på presidentnivå, ministernivå och mellan höga tjänstemän och
parlamentariker.

En förklaring om denna dialog, som skall bifogas avtalet, kommer att förhandlas fram i
denna anda

                                                                                15   <*l
 ---pagebreak---                                 AVDELNING VI
                           INSTITUTIONELLA RAMAR

Ett organ (bestående av företrädare för Europeiska unionens råd och Europeiska
kommissionen å ena sidan och företrädare för Chile å andra sidan) skall inrätlas för att
övervaka genomförandet av avtalet och för att diskutera de mest betydelsefulla frågor som
uppkommer i detta sammanhang och alla bilaterala eller internationella frågor av
gemensamt intresse som påverkar uppfyllandet av avtalets syften. Det skall sammanträda
på ministernivå regelbundet och när omständigheterna så kräver.

Detta organ skall vid utförandet av sina uppgifter bistås av en gemensam
samarbetskommitté som består av företrädare för gemenskapen å ena sidan och
företrädare för Chile å andra sidan. En underkommitlé för handel skall säkerställa att de
handelsmässiga målen i avtalet uppfylls.

Detta organ kan också inrätta andra specialiserade kommittéer och arbetsgrupper, om
vilkas sammansättning, mål och arbetssätt det skall besluta.

                                                                                16

                                                                                J3
 ---pagebreak---                                                                                Bilaga II

  GEMENSAM FÖRKLARING OM DEN POLITISKA DIALOGEN MELLAN
              EUROPEISKA UNIONEN OCH CHILE

Ingress

Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och Chile å andra sidan

       som är medvetna om sitt gemensamma kulturarv, sina gemensamma värderingar,
       sina närbesläktade kulturella identiteter och de starka historiska, politiska och
       ekonomiska banden dem emellan,

       som styrs av sin anslutning till Förenia nationernas stadga och av respekten för
       människovärdet och de mänskliga fri- och rättigheterna, som utgör grundvalen för
       ett demokratiskt samhälle och rättsstatens institutioner,

          som är beslutna alt bidra till alt förstärka freden och den internationella säkerheten
          i enlighet med principerna i internationell rätt,

          som är beslutna att förstärka de politiska och ekonomiska friheter som utgör
          grundvalen för deras samhällen,

          som håller fast vid en inriktning av ekonomin som inspireras av
          marknadsekonomins principer och, inom internationella relationer, av principerna
          om öppen regionalism,

har beslutat att belasta sina förbindelser i ett långsiktigt perspektiv med sikte på
ekonomisk och politisk associering.

Mål

Den politiska viljan att åstadkomma en associering av politisk och ekonomisk natur, som
bekräftas vid undertecknandet av ramavtalet om samarbete mellan EG och Chile,
understöder också beslutet att inleda en förstärkt politisk dialog

Denna dialog skall grunda sig på den vikt som parterna fäster vid demokratin och
respekten för de mänskliga rättigheterna liksom på deras engagemang för att bevara
freden och införa en rättvis och stabil internationell ordning enligt Förenta nationernas
stadga.

                                                                                17

                                                                                oM
 ---pagebreak--- Den förstärkta dialogen mellan EU och Chile kommer att medge analys och uppföljning av
processerna och strategierna för regional integration och undersökning av villkoren för att
parterna skall integreras i det världsomfattande ekonomiska och politiska systemet.

Den syftar dessutom till att sörja för ett närmare samråd om multilaterala frågor av
politisk och ekonomisk natur, bl.a. genom en samordning av de respektive positionerna i
behöriga multilaterala organ.

Dialogens mekanismer

En förstärkt politisk dialog mellan parterna skall äga rum genom kontakter,
informationsutbyte och samråd, i synnerhet i form av möten på lämplig nivå mellan de
olika instanserna i Chile och i Europeiska unionen, inbegripet Europeiska kommissionen,
och även genom ett fullödigt utnyttjande av de diplomatiska kanalerna.

Denna dialog skulle företrädesvis kunna äga rum tillsammans med andra partner i regionen
och i mån av möjlighet i samband med möten inom ramen för andra politiska dialoger som
redan inrättats. Genom inrättandet av denna förstärkta politiska dialog önskar EU och
Chile aktivt främja en politisk och ekonomisk associering dem emellan och bekräftar
därmed, med respekt för de demokratiska funktionerna, de kulturella och historiska
banden och samhörigheten mellan deras folk

                                                                                18

                                                                                &
 ---pagebreak---                                                                     Annex HI

                              FINANCIAL STATEMENT

1. TITLE OF OPERATION:

Framework cooperation agreement with Chile

Recommendation for a Council Decision authorizing the Commission to negotiate a
framework cooperation agreement with Chile.

2. BUDGET HEADING INVOLVED

(a) Implementation of the agreement will directly involve the following items:

    B7-3010:      Financial and technical cooperation with Latin American developing
                  countries.
    B7-3011       Economic cooperation with Latin American developing countries
    B7-5020       Commercial and economic cooperation agreements with third countries
    B7-5000       Promotion of Community investment in developing countries in Asia,
                  Latin America and the Mediterranean and in South Africa by economic
                  cooperation and trade agreements
    B7-5040       Environment in the developing countries
    B7-5041       Tropical forests
    B7-5051       Women in development
    B7-5080       North-South cooperation schemes in the context of the campaign
                  against drug abuse
     B7-5230:     Democratization process in Latin America
     B7-5046:     Health programmes and the fight against HIV/AIDS in developing
                  countries
     B7-5010:     Community contributions towards schemes concerning developing
                  countries carried out by non-governmental organizations
     B7-5077:     Decentralized cooperation in the developing countries
     B7-5091:     Coordination of development policy, evaluation of the results of
                  Community aid and practical follow-up measures
     B7-5096:     Development cooperation inspectorate
     B7-5300:     Measures to combat fraud in the cooperation sector

(b) Other items that may be used:

     B6-7211:     International cooperation with third countries and international
                  organizations
     B4-1041:     European Energy Charter and cooperation with third countries in the
                  energy field
     B4-1000:     Thermie II (Community programme of financial support for the
                  promotion of energy technology in Europe)
     B7-5050:     Aid for population policies and programmes in developing countries

                                                                                X*
 ---pagebreak--- 3.    LEGAL BASIS

Bilateral framework agreement on trade and economic cooperation.

4. DESCRIPTION OF OPERATION

      4.1 General objective

           Conclusion of a framework cooperation agreement with Chile.

      4.2 Period covered and arrangements for renewal or extension

           This is an interim agreement intended to pave the way for a political and
           economic association between the Union and Chile.

5.    CLASSIFICATION OF EXPENDITURE OR REVENUE

      5.1 Non-compulsory expenditure

      5.2 Differentiated appropriations

      5.3 Type of revenue involved

           Not applicable

6. TYPE OF EXPENDITURE OR REVENUE
      Expenditure will usually take the form of a 100% grant, though operations may
      sometimes be coflnanced by other donors (Member States).

      The recipients will systematically be required to contribute according to their means.

7.    FINANCIAL IMPACT

      7.1 Method of calculating total cost of operation (definition of unit costs)

           This agreement establishes a framework for new measures to reflect the
           changing content and methods of Community cooperation/relations with Chile
           in the light both of recent social and economic developments in the country and
           of the process of strengthening ties between the parties.

           Although the quality and quantity of cooperation with Chile will be improved,
           there will be no specific budget for new operations.

 8.   FRAUD PREVENTION MEASURES; RESULTS OF MEASURES TAKEN

      In order to ensure maximum accountability in the management of budget resources,
      projects are subject to the following procedures:

           committee for the assessment of restricted invitations to tender (technical
           assistance),                                                                ^ >.
           system of co-directors (one local and one Community);                       OLJ
 ---pagebreak---           project administration involving analytical accounts;
          supervisory missions by desk officers and/or technical and/orfinancialunits;
          if necessary, evaluation by independent experts;
          if necessary, ad hoc evaluation in conjunction with the relevant units of
          DG VIII.

     For projects of above-average duration and involving large budgets, there will be
     annual audits by internationally recognized firms, e.g. Price Waterhouse or Ernst &
     Young.

9.   ELEMENTS OF COST-EFFECTIVENESS ANALYSIS

     9.1 Specific and quantified objectives; target population

          The specific objectives of each project worth over ECU 1 million are set out in
          the relevant financing proposal approved by the ALA Committee, which
          includes an economic and financial analysis. For all other projects, specific
          objectives are set out in the detailed commitment form that accompanies each
          one.

          The target population is everyone in Chile, but more particularly:

          - the manufacturing and service sectors, especially SME;
          - the most disadvantaged groups.

     9.2 Grounds for the operation

          The projects launched will be financed under existing budget items and are
          therefore underpinned by the financial statements accompanying those items in
          the PDB.

10 ADMINISTRATIVE EXPENDITURE (PART A OF SECTION HI OF THE
   BUDGET)

     10.1 Extn jtaff

          The administrative resources needed will be mobilized through the
          Commission's annual decision on resource allocation depending on the staff and
          finance approved by the budgetary authority.

     Staffing

     Relations with Chile have so far been handled by an A official assisted by a part-time
     C official. They are unable to cope with the steady increase in political contacts,
     cooperation programmes and the day-to-day workload of the desk office generated
     by the stepping-up of relations over the past year.

     The objective of the framework agreement is to strengthen relations between Chile
     and the Union in all areas with a view to a future political and economic association.
     The agreement will therefore bring with it qualitative requirements quite distinct from
     the volume of aid granted.
                                                                                tå
 ---pagebreak--- This agreement has to reflect the Union's will to maintain closer relations not only in
the context of cooperation but in the form of deeper political dialogue and trade
cooperation geared to the future liberalization of trade.

It is estimated, therefore, that the following extra staff will be needed: one new A
official, one B official and one part-time C official Their tasks will be as follows.

Grade A official and temporary member of staff

*    Overall direction, general consistency, coordination of activities, in-house
     coordination, dealings with Chile, information and dissemination, overall
     administration;
*    technical monitoring of trade relations, supervision of the working parties that
     will be set up, coordination of trade-related issues with other departments, day-
     to-day handling of trade questions, preparations for meetings of the joint trade
     subcommittee, drawing-up of reports, studies and analyses on trade aspects of
     the future bilateral association agreement;
*    cooperation: identification, implementation, management, monitoring, etc.

Grade B official

*    Support for A officials, particularly data searches, processing of statistics, data
     processing, administration and accounting.

Grade C officials

*    Secretarial back-up.

The above estimates do not include extra staff that might be needed by other
Directorates General as a result of closer ties with Chile.

                                                                                2e)
 ---pagebreak--- Posts               Staff to be allocated tolSource                            Period
                    administering operation

                    Permanent   {Temporary      Existing     Additional
                                                resources    resources
                                                within DG or
                                                department

 A                                                              1               Indefinite,
 B                                                              1               starting 1996
                                                fe5             10.5
 (Officials    or
 temporary
 staff)

E )ther
  esources

TOTAL                                           1.5             ft.5

     The above remarks concerning the need for additional resources are subject to a
     Commission decision.

     The allocation of the additional posts will have to be considered in terms of the
     Commission's priorities when it examines the 1996 budget.

     10.2 Total financial implications of extra staffing

                                Amounts                         Calculation method

 A officials                     100 000                        Gross salary. List of average
 B                               90 000                         annual cost of existing posts
 C                               64 000

 TOTAL                           254 000

The amounts represent the total cost of extra staff for the duration of the operation, if it is
offixedduration, or for one year if it is open-ended.

11. MISSION EXPENSES

     From its very first contacts with the EC, Chile has expressed a desire for technical
     assistance from the EC in a number of fields in which Community institutions have
     acquired experience. To this end, it has expressly asked to be allowed to work
     directly with the officials of the institutions concerned.

                                                                                2ù
 ---pagebreak---       In response to these requests, the Commission has attempted to involve its various
      DGs and departments in one-off projects to impart the benefits of its experience of
      integration.

      While a number of DGs have expressed a desire to take part in this type of project,
      they have been seriously hampered in financing the relevant missions and many of
      Chile's requests have had to be turned down for want of a specific budget for such
      assistance.

      If appropriate machinery is not set up to facilitate these specific projects, the situation
      will become even more serious with the advent of the framework cooperation
      agreement, which seeks to expand the scope of technical assistance.

      Since it is impossible to predict how much extra will be needed for each DG in the
      absence of agreements between DGs on mission authorizations, a budget of an extra
      ECU 50 000 a year from 1996 should be planned to finance projects solely in this
      field. The budget should be initiated and coordinated by the relevant departments of
      the DG responsible for relations with Chile.

      An extra allocation is therefore requested for EC-Chile know-how transfer projects
      concerned specifically with the Community institutions.

      The amounts requested represent the cost of organizing missions averaging one week
      for 10 officials.

 Budget heading                   Amount (ECU)                    Calculation method

 A-1300                           50 000                          See table below             ~

 TOTAL                            50 000

 No of missions      Average cost of Average          dailyjTotal (ECU)       Rounded      total
                     trip            expenses                                 (ECU)

 10                  3 800              135                W7 450             50 000

     The amounts represent the total cost for the duration of the operation, if it is of fixed
duration, or for one year if it is open-ended.

                                                                                3/
 ---pagebreak---  ---pagebreak---                                                                    ISSN 1024-4506

                                                       KOM(95) 530 slutlig

                                              DOKUMENT

SV                                                                            11

                                     Katalognummer : CB-CO-95-587-SV-C

                                                               ISBN 92-77-95865-0

Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer
L-2985 Luxemburg                                                                    -> <^


                      EUROPEISKA
                      KOMMISSIONEN

                                             Bryssel den 13.5.2015
                                             COM(2015) 269 final

                              Rekommendation till

                       RÅDETS REKOMMENDATION

                 om Österrikes nationella reformprogram 2015

     med avgivande av rådets yttrande om Österrikes stabilitetsprogram 2015

SV                                                                            SV
 ---pagebreak---                                          Rekommendation till

                                 RÅDETS REKOMMENDATION

                           om Österrikes nationella reformprogram 2015

             med avgivande av rådets yttrande om Österrikes stabilitetsprogram 2015

     EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
     med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2
     och 148.4,
     med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av
     övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den
     ekonomiska politiken1, särskilt artikel 5.2,
     med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation2,
     med beaktande av Europaparlamentets resolutioner3,
     med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,
     med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,
     med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,
     med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,
     med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och
     av följande skäl:
     (1)      Den 26 mars 2010 godkände Europeiska rådet kommissionens förslag om en ny
              strategi för tillväxt och sysselsättning, Europa 2020, som bygger på stärkt
              samordning av den ekonomiska politiken. Strategin inriktas på de centrala områden
              där åtgärder krävs för att stärka Europas potential för hållbar tillväxt och
              konkurrenskraft.
     (2)      Den 13 juli 2010 antog rådet, på grundval av kommissionens förslag, en
              rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens
              ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för
              medlemsstaternas sysselsättningspolitik. Tillsammans utgör dessa de integrerade
              riktlinjer som medlemsstaterna uppmanades att beakta i sin nationella ekonomiska
              politik och sysselsättningspolitik.
     (3)      Den 8 juli 2014 antog rådet en rekommendation om Österrikes nationella
              reformprogram för 2014 och avgav ett yttrande om Österrikes uppdaterade

     1
            EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.
     2
            COM(2015) 269.
     3
            P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

SV                                                 2                                                SV
 ---pagebreak---             stabilitetsprogram för 2014. Den 28 november 2014 avgav kommissionen i enlighet
            med förordning (EU) nr 473/20134 ett yttrande om Österrikes utkast till budgetplan
            för 20155.
     (4)    Den 28 november 2014 antog kommissionen den årliga tillväxtöversikten6, som
            inledde 2015 års europeiska planeringstermin för samordning av den ekonomiska
            politiken. Samma dag antog kommissionen på grundval av förordning (EU)
            nr 1176/2011 även rapporten om varningsmekanismen7, i vilken Österrike inte
            angavs som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad
            granskning.
     (5)    Den 18 december 2014 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att främja
            investeringar, skynda på strukturreformerna och fortsätta med en ansvarsfull,
            tillväxtfrämjande konsolidering av de offentliga finanserna.
     (6)    Den 26 februari 2015 offentliggjorde kommissionen sin landsrapport för 2015 om
            Österrike8. Den innehöll en bedömning av hur väl Österrike hade lyckats med de
            landsspecifika rekommendationer som antogs den 8 juli 2014.
     (7)    Den 21 april 2015 lade Österrike fram sitt nationella reformprogram för 2015 och sitt
            stabilitetsprogram för 2015. För att beakta deras inbördes samband har de båda
            programmen bedömts samtidigt.
     (8)    Österrike omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del
            och av övergångsreglerna för skuldkriteriet under 2014–2016. Enligt
            stabilitetsprogrammet för 2015 planerar regeringen en successiv förbättring av det
            nominella underskottet till 2,2 % av BNP under 2015 och därefter till 0,5 % av BNP
            under 2019. Enligt stabilitetsprogrammet nåddes 2014 det medelfristiga målet om ett
            strukturellt underskott på högst 0,45 % av BNP, och regeringen planerar att hålla det
            medelfristiga målet under hela programperioden. Det omräknade strukturella saldot
            förväntas dock avvika från det medelfristiga budgetmålet från och med 2015. Den
            offentliga skuldkvoten förväntas nå en topp på 86,8 % av BNP under 2015 och sedan
            sjunka successivt till 79,7 % av BNP under 2019. Det makroekonomiska scenario
            som ligger till grund för programmets budgetprognoser är rimligt. Åtgärderna som
            ska stödja de planerade underskottsmålen från 2016 och framåt har dock ännu inte
            beskrivits tillräckligt. Enligt kommissionens vårprognos 2015 beräknas det
            strukturella saldot avvika med 0,4 % av BNP från det medelfristiga målet under
            2015. Avvikelsen torde bli betydande 2016 med tanke på att det strukturella saldot
            enligt prognosen kommer att försämras med 0,6 % av BNP, jämfört med den
            strukturella anpassning på 0,3 % av BNP som krävs för att nå det medelfristiga
            budgetmålet. Det skulle innebära en avvikelse på omkring 0,9 % av BNP från
            stabilitets- och tillväxtpaktens krav. Det kommer därför att krävas ytterligare
            åtgärder. Samtidigt kommer bruttoskulden enligt stabilitetsprogrammet och
            kommissionens vårprognos 2015 att fortsätta att minska, i enlighet med
            övergångsreglerna för skuldkriteriet, under 2015 och 2016. Rådet anser, på grundval
            av sin bedömning av stabilitetsprogrammet och med beaktande av kommissionens

     4
           EUT L 140, 27.5.2013, s. 11.
     5
           C(2014) 8811 final, 28.11.2014.
     6
           COM(2014) 902, 28.11.2014.
     7
           COM(2014) 904 final, 28.11.2014.
     8
           SWD(2015) 39 final, 26.2.2015.

SV                                               3                                                   SV
 ---pagebreak---             vårprognos 2015, att det finns en risk för att Österrike inte kommer att följa
            stabilitets- och tillväxtpaktens regler.
     (9)    Förhållandet mellan olika förvaltningsnivåer är fortfarande komplext, och hämmar
            effektiviteten i viktiga delar av den offentliga förvaltningen. Österrike förblir ett av
            de länder som har de lägsta delstatliga skatterna, sett som andel av BNP. Trots denna
            låga grad av självstyre i skattehänseende har delstaterna ett betydande ansvar för
            utgifter och administration. Den höga komplexiteten och obalansen mellan ansvar för
            intäkter och utgifter underlättar inte genomförandet av omfattande politiska reformer.
     (10)   Det österrikiska pensionssystemet är fortfarande behäftat med långsiktiga strukturella
            svagheter. Österrikes reformer hittills förefaller inte tillräckliga för att garantera
            systemets långsiktiga ekonomiska hållbarhet. För det första är den faktiska
            pensionsåldern fortfarande avsevärt lägre än den lagstadgade pensionsåldern. För det
            andra ligger kvinnornas lagstadgade pensionsålder långt under männens, och
            kommer inte att höjas förrän 2024. För det tredje är den lagstadgade pensionsåldern
            fortfarande inte knuten till den ständigt ökande österrikiska förväntade livslängden.
            Österrike har vidtagit vissa åtgärder för att höja den faktiska pensionsåldern, som nu
            är 59,7 år (2014), men som fortfarande ligger under medelvärdet för EU på 63,1 år
            (2013). Åtgärder har vidtagits för att ta bort olika vägar till förtidspension och
            sjukpension, och därigenom förlänga tiden i arbete. Vidare har nedsättningen per år
            av förtidspension och den pensionsgrundande period som krävs för att komma i fråga
            för sådana system höjts. Det är fortfarande oklart huruvida åtgärdernas förväntade
            positiva budgeteffekter kommer att förverkligas.
     (11)   Österrikes kostnader för hälso- och sjukvård är bland de högsta i EU. Den pågående
            vårdreformen (2013–2016) har som mål att stabilisera kostnaderna som andel av
            BNP senast 2016. Även om reformerna lyckas står hälso- och sjukvårdssystemets
            ekonomiska hållbarhet och effektivitet inför strukturella utmaningar. Åtgärder bör
            vidtas nu med sikte på tiden efter 2016. Exempelvis bör fler patienter behandlas i
            multidisciplinär primär öppenvård, och den genomsnittliga vårdtiden för intagna
            patienter bör minskas ytterligare.
     (12)   Att garantera långsiktig tillgång till arbetskraft med rätt kvalifikationer är fortfarande
            en utmaning för Österrike. Arbetslösheten på omkring 5,6 % är en av de lägsta i EU,
            men vissa delar av arbetskraften besitter fortfarande outnyttjad potential. Österrike
            har vidtagit en del åtgärder för att förlänga arbetslivet, underlätta kvinnornas
            deltagande på arbetsmarknaden och ta bättre vara på potentialen hos arbetstagare
            med migrantbakgrund, bland annat genom bättre erkännande av deras
            kvalifikationer. Den senaste tidens reformer måste dock övervakas noga och fler
            åtgärder krävs för att helt ta vara på de här gruppernas arbetsmarknadspotential.
     (13)   Den 13 mars 2015 lade Österrike fram en genomgripande skattereform som går ut på
            att ändra skatteklasserna och den personliga inkomstskatten, och särskilt sänka
            ingångssatsen för personlig inkomstskatt från 36,5 % till 25 %. Skattelättnaden blir
            uppskattningsvis 4,9 miljarder euro, medan 300 miljoner euro i ytterligare utgifter
            planeras till stöd för familjepolitik och forskning. Enligt förslaget ska
            skatteväxlingen bland annat finansieras genom bekämpning av skatteflykt, lägre
            offentliga utgifter, en höjning av nedsatta momssatser till 13 % på vissa områden och
            en höjning av skatten på inkomst av kapital från 25 % till 27,5 %. Dessa planerade
            reformer överensstämmer på det hela taget med rådets rekommendationer från 2014.
            De kommer sannolikt att öka incitamenten till arbete för personer med låg
            inkomstpotential och för personer som inte tjänar huvudinkomsten i hushållet, och

SV                                                 4                                                     SV
 ---pagebreak---             stärka den disponibla inkomsten. Reformen bör dock genomföras på ett
            budgetneutralt sätt.
     (14)   Det österrikiska skolsystemet kännetecknas av en låg andel elever som lämnar skolan
            i förtid, betydligt under EU-medelvärdet. Ett starkt och välfungerande system för
            yrkesutbildning ger god tillgång till välutbildad arbetskraft. Utmaningar kvarstår
            dock när det gäller att förbättra läranderesultaten för ungdomar med låg
            socioekonomisk status, särskilt med migrantbakgrund, och därigenom stärka deras
            anställbarhet. Utvärderingen av hur det nya skolsystemet (Neue Mittelschule) har
            genomförts visar på svagheter som behöver åtgärdas.
     (15)   Under Europeiska planeringsterminen har rådet hela tiden rekommenderat Österrike
            att förbättra och främja konkurrensen i tjänstesektorn, men den politiska responsen
            har hittills varit begränsad. Det finns fortfarande krav på associationsform,
            ägandeförhållanden och prisstruktur för flera lagreglerade yrken, vilket skapar hinder
            för marknadstillträde och hindrar fackfolk och företag från andra medlemsstater att
            erbjuda sina tjänster i Österrike. Under den ömsesidiga utvärderingen håller
            Österrike på att se över sina regler om tillträde till lagreglerade yrken och utövandet
            av sådan verksamhet, för att bedöma om de är rimliga och verkar för allmänintresset.
            Jämfört med konkurrensmyndigheter i andra medlemsstater är den federala
            konkurrensmyndigheten resursfattig, och det hindrar effektiva insatser.
     (16)   Den österrikiska bankbranschen har uppvisat god motståndskraft, men står ändå inför
            ett antal utmaningar både på hemmamarknaden och i fråga om osäker
            utlandsexponering. Bankernas kapitalisering fortsatte att förbättras under 2014, men
            de österrikiska bankernas lönsamhet stod under tryck. Fem av de sex största
            österrikiska kreditinstituten fick godkänt i ECB:s heltäckande bedömning 2014,
            medan Österreichische Volksbanken (ÖVAG) underkändes. Österrike gjorde
            betydande framsteg med att omstrukturera ÖVAG och Hypo Group Alpe Adria
            (HGAA). I februari 2015 befanns dock Heta Asset Resolution, det
            kapitalförvaltningsbolag som tog över efter uppdelningen av HGAA, ha en
            kapitalbrist på 7,6 miljarder euro. Regeringen, som är ensam ägare av Heta Asset
            Resolution, utlyste ett 15-månaders moratorium på amorteringar och räntebetalningar
            på obligationer som bolaget äger till ett värde på omkring 10 miljarder euro, vilket är
            första gången som de nya verktygen i direktivet om återhämtning och resolution av
            banker används.
     (17)   Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen gjort en
            omfattande analys av Österrikes ekonomiska politik, och offentliggjorde den i
            landsrapporten för 2015. Kommissionen har också bedömt stabilitetsprogrammet, det
            nationella reformprogrammet och uppföljningen till de rekommendationer Österrike
            fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara programmens relevans för
            hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Österrike utan
            också i vilken mån EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet
            att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida
            nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå.
            Rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas
            i rekommendationerna 1–4.

SV                                                5                                                   SV
 ---pagebreak---      (18)    Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat Österrikes stabilitetsprogram,
             och dess yttrande9 återspeglas särskilt i rekommendation 1.
     (19)    I samband med den europeiska planeringsterminen har kommissionen dessutom
             analyserat den ekonomiska politiken i euroområdet som helhet. På grundval av den
             analysen har rådet utfärdat särskilda rekommendationer till de medlemsstater som
             har euron som valuta. Österrike bör också se till att dessa rekommendationer
             genomförs fullständigt och i tid.
     HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Österrike att under perioden 2015 och 2016 vidta
     följande åtgärder:
     1.      Undvika att avvika från det medelfristiga målet 2015 och 2016. Se till att
             skattereformen för minskad skatt på arbete blir budgetneutral. Rätta till obalansen
             mellan de olika förvaltningsnivåernas finansierings- och utgiftsbefogenheter. Vidta
             åtgärder för att se till att pensionssystemet blir hållbart på lång sikt, bland annat
             genom att den lagstadgade pensionsåldern för män och kvinnor görs enhetlig tidigare
             och genom att den lagstadgade pensionsåldern knyts till den förväntade livslängden.
     2.      Stärka åtgärderna för att öka deltagandet på arbetsmarknaden för äldre arbetstagare
             och kvinnor, bland annat genom bättre tillgång till barnomsorg och omsorgstjänster
             för personer med långvarigt vårdbehov. Vidta åtgärder för att förbättra missgynnade
             ungdomars utbildningsnivå.
     3.      Avlägsna oproportionerliga hinder för tjänsteleverantörer och hinder för grundande
             av flertjänstföretag.
     4.      Åtgärda finanssektorns potentiella svagheter i form av utlandsexponering och
             otillräcklig kvalitet på tillgångarna.
     Utfärdad i Bryssel den

                                                         På rådets vägnar
                                                         Ordförande

     9
            Enligt artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.

SV                                                         6                                         SV