title: Rekommendation till rådets beslut om upphävande av beslut 2005/186/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Malta

text:
Viktigt rättsligt meddelande

|

52007SC0621

Rekommendation till Rådets beslut om upphävande av beslut 2005/186/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Malta  /* SEK/2007/0621 slutlig */

	[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |Bryssel den 16.5.2007SEK(2007) 621 slutligRekommendation tillRÅDETS BESLUTom upphävande av beslut 2005/186/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Malta(framlagt av kommissionen)MOTIVERING1. BAKGRUNDI artikel 104 i fördraget fastslås att medlemsstaterna skall undvika alltför stora underskott, och ett förfarande för att identifiera och korrigera sådana underskott inrättas. I rådets förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott[1], som ingår i stabilitets- och tillväxtpakten, redogörs mer ingående för detta förfarande. Enligt artikel 104.2 i fördraget skall kommissionen övervaka att budgetdisciplin iakttas på grundval av två kriterier, nämligen: a) huruvida andelen av det förväntade eller faktiska underskottet i den offentliga sektorns finanser överstiger referensvärdet på 3 % av BNP (såvida inte denna andel har minskat väsentligt och kontinuerligt och nått en nivå som ligger nära referensvärdet, eller referensvärdet endast undantagsvis och övergående överskrids och andelen fortfarande ligger nära referensvärdet) och b) huruvida skuldsättningen i den offentliga sektorn överstiger referensvärdet på 60 % av BNP (såvida inte skuldkvoten minskar i tillräcklig utsträckning och närmar sig referensvärdet i tillfredsställande takt).Enligt protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, som fogas till fördraget, skall kommissionen tillhandahålla det statistiska underlag som skall användas för tillämpningen av förfarandet. Som en del av tillämpningen av protokollet måste medlemsstaterna två gånger om året, före den 1 april och den 1 oktober, lämna uppgifter om offentliga underskott och skuldnivåer och andra tillhörande faktorer, i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 3605/93[2],[3].Den 12 maj 2004 inledde kommissionen ett underskottsförfarande gentemot Malta genom antagandet av en rapport i enlighet med artikel 104.3. Anledningen var att underskottet i den offentliga sektorns finanser uppgick till 9,7 % av BNP och att skuldsättningen i den offentliga sektorn uppgick till 72 % av BNP år 2003[4]. Den 5 juli 2004 fastslog rådet, efter en rekommendation från kommissionen och i enlighet med artikel 104.6, att ett alltför stort underskott förelåg i Malta[5]. Samtidigt gav rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen och i enlighet med artikel 104.7, Malta rekommendationer i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott att upphöra senast 2006[6].I enlighet med artikel 104.7 gav rådet rekommendationen”– att de maltesiska myndigheterna snarast möjligt får den nuvarande situationen med ett alltför stort underskott att upphöra,– att de maltesiska myndigheterna vidtar åtgärder på medellång sikt för att, på ett trovärdigt och hållbart sätt, förverkliga målet att nedbringa underskottet till under 3 % av BNP senast år 2006 enligt den plan för minskning av underskottet som anges i rådets yttrande av den 5 juli 2004 om det konvergensprogram som överlämnades i maj 2004,– att de maltesiska myndigheterna kraftfullt genomför de åtgärder som nämns i konvergensprogrammet från maj 2004, särskilt de som är av strukturell natur och syftar till att rationalisera och minska utgifterna,– att de maltesiska myndigheterna senast den 5 november 2004 effektivt verkar för att genomföra de planerade åtgärderna för att uppnå 2005 års mål för underskottet, och– att de maltesiska myndigheterna säkerställer att ökningen av skuldkvoten fås att avstanna under 2005 och därefter vändas till en nedgång på det sätt som anges i rådets yttrande om det konvergensprogram som överlämnades i maj 2004.”Rådet uppmanade dessutom de maltesiska myndigheterna att ”säkerställa att konsolideringen av de offentliga finanserna mot ett budgetsaldo på medellång sikt som är i balans eller uppvisar ett överskott fortsätts efter att det alltför stora överskottet har korrigerats”.Tabell 1: Anpassning godkänd av rådet den 5 juli 2004% av BNP, om inte annat anges | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Saldo i de offentliga finanserna Offentlig bruttoskuld p.m.: Real BNP-tillväxt (%) | -9,7 72,0 -1,7 | -5,2 72,1 1,1 | -3,7 72,4 1,7 | -2,3 70,5 2,1 | -1,4 70,4 2,1 |Källor : Rådets rekommendation till Malta enligt artikel 104.7 och rådets yttrande om Maltas konvergensprogram från maj 2004, båda antagna den 5 juli 2004.Den 22 december 2004 slog kommissionen fast i ett meddelande[7] att den maltesiska regeringen som svar på rådets rekommendation hade vidtagit effektiva åtgärder för att nå underskottsmålet för 2005 inom tidsfristen den 5 november 2004, vilket rådet noterade den 18 januari 2005.I enlighet med artikel 104.12 skall ett rådsbeslut om att det föreligger ett alltför stort underskott upphävas, på grundval av kommissionens rekommendation, när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats.2. DEN SENASTE UTVECKLINGEN NÄR DET GÄLLER UNDERSKOTTETEnligt de senaste uppgifterna uppgick underskottet i den offentliga sektorns finanser som mest till 10 % av BNP 2003, vilket inkluderar en utgiftsökande engångstransaktion motsvarande 2,9 % av BNP i samband med omstruktureringen av två statsägda varv. Underskottet som andel av BNP följde därefter en nedåtgående trend och minskade till 4,9 % av BNP 2004 och 3,1 % av BNP 2005.På grundval av de uppgifter som kommissionen (Eurostat)[8] har lämnat i enlighet med artikel 8g.1 i förordning (EG) nr 3605/93 i anslutning till Maltas anmälan före den 1 april 2007, uppgick underskottet i den offentliga sektorns finanser 2006 till 2,6 % av BNP[9].Medan underskottet i den offentliga sektorns finanser 2004 och 2005 var något lägre än vad som angavs i den plan för underskottsminskning som rådet rekommenderat i enlighet med artikel 104.7, var underskottet något högre 2006. Underskottet som andel av BNP 2006 var emellertid något bättre än det officiella mål som angetts i det uppdaterade konvergensprogrammet från januari 2006 (2,7 %).Minskningen av underskottet i den offentliga sektorns finanser påbörjades under ogynnsamma tillväxtförutsättningar och fortsatte under den senaste tidens ekonomiska uppgång. Den totala anpassningen under perioden 2003–2006 motsvarade 7,4 procentenheter av BNP. Omkring 4 procentenheter av underskottsminskningen under perioden 2003–2006 berodde på högre intäkter, till följd av ändrade indirekta skatter och regeringens ansträngningar för att effektivisera skatteuppbörden under denna period. En minskning av utgifternas andel av BNP förklarar de återstående 3½ procentenheterna[10], vilket fick stöd av en minskning av de totala kapitalutgifterna till följd av i huvudsak större bruk av engångsåtgärder (markförsäljning, som traditionellt registreras som negativa utgifter). Under perioden 2004–2006 motsvarade de underskottsminskande engångsåtgärderna i genomsnitt ca 1 % av BNP per år. Utan engångsåtgärder skulle underskottet 2006 legat på 3,3 % av BNP, dvs. ovanför referensvärdet.I strukturella termer, dvs. efter justeringar för konjunkturcykeln och engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, uppskattas underskottet ha förbättrats från en toppnivå på omkring 6½ % av BNP 2003 till ca 3¾ % av BNP 2005. För 2006 sjönk det strukturella underskottet ytterligare till 2¾ % av BNP[11].I sin rekommendation enligt artikel 104.7 uppmanade rådet Malta att vidta strukturella åtgärder för att rationalisera och minska de offentliga utgifterna. Under perioden 2004–2006 genomfördes ett antal sådana åtgärder. Åtgärderna syftade särskilt till att minska sysselsättningen i den offentliga sektorn och förbättra arbetsmetoderna och den allmänna effektiviteten i viktiga offentliga företag, med målet att minska de statliga överföringarna av medel. Offentliga organ som anses ha en viktig strategisk roll har omstrukturerats, medan de som inte anses vara viktiga har privatiserats. Anställningen av personal i den offentliga sektorn har vidare varit strikt behovsprövad. De begränsade löneökningarna i det nya fleråriga kollektivavtalet för offentligt anställda, som omfattar perioden 2005–2010, är en annan faktor som förklarar de offentliga utgifternas sjunkande andel av BNP. Utgiftskontrollen har också förbättrats genom en uppstramning av villkoren för att få sociala förmåner och genom inrättandet av den infrastruktur som krävs för att minska bidragsfusk.3. BERÄKNADE UNDERSKOTT FÖR 2007 OCH DÄREFTEREnligt kommissionens vårprognos 2007 beräknas underskottet i den offentliga sektorns finanser minska ytterligare och uppgå till 2,1 % av BNP 2007 och, enligt ett scenario där politiken inte ändras, 1,6 % av BNP 2008. Detta väntas uppnås i en miljö av bibehållen ekonomisk tillväxt under prognosperioden. Det minskade underskottet i den offentliga sektorns finanser 2007 förklaras av att utgiftskvoten sjunker med knappt en procentenhet av BNP. Minskningen av de löpande utgifternas andel av BNP, vilken hänger samman med mindre offentlig konsumtion och lägre ränteutgifter, förväntas mer än väl uppväga ökningen av den offentliga sektorns fasta bruttoinvesteringar. För 2008 kan underskottets minskade andel av BNP hänföras till en beräknad nedgång av de totala utgifternas andel av BNP, vilket i huvudsak beror på kraftigt minskade offentliga investeringar till följd av att en stor sjukvårdsanläggning har färdigställts. De totala inkomsternas andel av BNP beräknas minska under 2007 och 2008, i huvudsak beroende på minskade intäkter från direkta skatter och sociala avgifter. Användningen av engångstransaktioner under 2007 och 2008 väntas vara lägre än genomsnittet under de senaste åren[12]. Utan engångsåtgärder skulle underskottet enligt kommissionens vårprognos 2007 understiga referensvärdet på 3 % av BNP (2,7 % av BNP) och sjunka ytterligare 2008 (1,6 %)[13].I jämförelse med Maltas anmälan från april 2007 beräknas i kommissionens vårprognos 2007 underskottet i den offentliga sektorns finanser minska i något blygsammare takt. För 2007 är skillnaden 0,2 % av BNP och beror i huvudsak på lägre sociala avgifter i linje med den förväntade utvecklingen av ersättningar till anställda. För 2008 uppgår skillnaden i fråga om underskottets andel av BNP till 0,7 % av BNP. Anledningen till detta är i huvudsak att de nationella myndigheterna förutser lägre utgifter när det gäller både ersättningar till offentligt anställda och inköp av varor och tjänster.Enligt kommissionens vårprognos 2007 beräknas det strukturella underskottet (dvs. det konjunkturrensade underskottet exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) minska under 2007 och 2008. Det strukturella underskottet beräknas under 2007 minska marginellt, från precis under 2¾ % av BNP 2006 till något över 2½ % av BNP 2007 och, förutsatt att politiken inte ändras, minska i större utsträckning under 2008, till omkring 1½ %. Den sammanlagda minskningen under perioden 2006–2008 på något mer än 1 procentenhet av BNP förefaller i stort sett ligga i linje med rådets rekommendation enligt artikel 104.7, där rådet uppmanade till en fortsatt konsolidering av de offentliga finanserna mot målet för de offentliga finanserna på medellång sikt (i fråga om Malta en balanserad budget i strukturella termer) efter det att det alltför stora överskottet har korrigerats. Även om insatserna under 2007 är begränsade förefaller den genomsnittliga anpassningen under 2007–2008 i stort sett motsvara den årliga strukturella förbättring på 0,5 % av BNP som föreskrivs i stabilitets- och tillväxtpakten för de medlemsstater som deltar i euroområdet eller i ERM II.I sitt yttrande av den 27 februari 2007 om det uppdaterade konvergensprogrammet från december 2006[14] noterade rådet att programmet inte syftade till att uppnå det medelfristiga målet för de offentliga finanserna inom programperioden (som löper ut 2009). Takten i anpassningen mot det medelfristiga målet för de offentliga finanserna enligt programmet under åren efter korrigeringen av det alltför stora underskottet ansågs i stort sett ligga i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, men rådet påpekade dock att det förelåg vissa risker med programmets budgetberäkningar, särskilt när det gäller antagandena om en gynnsam makroekonomisk utveckling under 2008 och 2009.4. SKULDUTVECKLING OCH SKULDBERÄKNINGARDen offentliga sektorns skuld har sedan 2001 överstigit referensvärdet på 60 % av BNP. Skulden nådde en topp på 74 % av BNP 2004. I enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 fick Malta ökningen av den offentliga skulden att avstanna och vändas till en nedgång under 2005, i det att skulden till följd av ett primärt överskott och privatiseringsintäkter uppgick till 72,4 % av BNP. Under 2006 noterades en ytterligare nedgång då skuldkvoten uppgick till 66,5 % av BNP, till stor del som ett resultat av betydande privatiseringsintäkter motsvarande ca 3,5 % av BNP.Enligt kommissionens vårprognos 2007 väntas skulden som andel av BNP fortsätta att minska under 2007 och 2008. För 2007 beräknas den offentliga sektorns skuld underskrida 66 % av BNP och för 2008 väntas den minska ytterligare och, förutsatt att politiken inte ändras, uppgå till 64¼ %.5. SLUTSATSERUnderskottet i den offentliga sektorns finanser minskade från 10 % av BNP 2003 till 2,6 % 2006, dvs. under referensvärdet på 3 % av BNP. Trots ett antal engångstransaktioner (utan vilka underskottet 2006 fortfarande skulle ligga över referensvärdet) anses de åtgärder som ligger till grund för underskottsminskningen i huvudsak vara av varaktig karaktär. Det strukturella saldot, dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, beräknas under 2006 ha förbättrats med något mer än 1 % av BNP. Enligt kommissionens vårprognos 2007 väntas det offentliga underskottet minska till 2,1 % av BNP 2007 och, om politiken inte ändras, till 1,6 % 2008, samtidigt som de underskottsminskande engångsåtgärderna beräknas upphöra. Det innebär att underskottet på ett trovärdigt och hållbart sätt har tagits ner till en nivå under tröskelvärdet på 3 % av BNP.Den offentliga sektorns bruttoskuld minskade från en topp på 73,9 % av BNP 2004 till 66,5 % 2006. Enligt kommissionens vårprognos 2007 väntas skuldkvoten sjunka ytterligare till nästan 64 % av BNP 2008 (vid oförändrad politik).En helhetsbedömning ger vid handen att det alltför stora underskottet i Malta har korrigerats. Kommissionen rekommenderar därför rådet att upphäva sitt beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott i Malta.Tabell 2: De offentliga finansernas utveckling 2003–2008Rekommendation tillRÅDETS BESLUTom upphävande av beslut 2005/186/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i MaltaEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUTmed beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 104.12,med beaktande av kommissionens rekommendation, ochav följande skäl:(1) Till följd av en rekommendation från kommissionen i enlighet med artikel 104.6 i fördraget fastställdes genom rådets beslut 2005/186/EG[15] att det förelåg ett alltför stort underskott i Malta. Rådet noterade att underskottet i de offentliga finanserna för 2003 uppgick till 9,7 % av BNP (varav 2,9 % hänförde sig till en engångstransaktion), vilket översteg fördragets referensvärde på 3 % av BNP, och att den offentliga bruttoskulden uppgick till 72 % av BNP och väntades avvika ytterligare från fördragets referensvärde på 60 % av BNP under 2004.(2) I enlighet med artikel 104.7 i fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott[16] samt på grundval av en rekommendation från kommissionen utfärdade rådet den 5 juli 2004 en rekommendation till Malta i syfte att landet skulle korrigera det alltför stora underskottet senast 2006. Rekommendationen offentliggjordes.(3) I enlighet med artikel 104.12 i fördraget skall rådets beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott upphävas när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats.(4) Enligt det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som fogats till fördraget skall kommissionen tillhandahålla de uppgifter som används för att genomföra förfarandet. Som en del av tillämpningen av protokollet skall medlemsstaterna två gånger per år – före den 1 april och den 1 oktober – lämna uppgifter om offentliga underskott och skuldnivåer och andra tillhörande faktorer i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen[17].(5) På grundval av de uppgifter som kommissionen (Eurostat) har lämnat i enlighet med artikel 8g.1 i förordning (EG) nr 3605/93 efter Maltas anmälan före den 1 april 2007 och på grundval av kommissionens vårprognos 2007, kan följande slutsatser dras:-  Underskottet i de offentliga finanserna har minskat från 10 % av BNP 2003 till 2,6 % av BNP 2006, vilket ligger under referensvärdet på 3 % av BNP. Detta är något bättre än det mål för 2006 som sattes i det uppdaterade konvergensprogrammet från januari 2006, men ligger något över det mål som rådet fastställde i sin rekommendation enligt artikel 104.7 i fördraget.-  Mer än hälften (omkring 4 procentenheter) av minskningen av underskottet på 7,4 procentenheter av BNP mellan 2003 och 2006 berodde på högre intäkter till följd av ändrade indirekta skatter och en effektivare skatteuppbörd. De återstående 3,5 procentenheterna[18] förklaras av en lägre utgiftskvot, som delvis avspeglar en större användning av engångstransaktioner (markförsäljning, som traditionellt registreras som negativa utgifter). Utgiftskontroll uppnåddes även genom nedskärningar och omstruktureringar av offentliga organ, anställningsbegränsningar i den offentliga sektorn och kontroll av de sociala transfereringarna. Under perioden 2004–2006 motsvarade de underskottsminskande engångsåtgärderna i genomsnitt 1 % av BNP. Utan engångsåtgärder (0,7 % av BNP) skulle underskottet 2006 legat på 3,3 % av BNP, dvs. ovanför referensvärdet. Det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) beräknas under 2006 ha förbättrats med något mer än 1 % av BNP.-  För 2007 räknar kommissionen i sin vårprognos 2007 med att underskottet kommer att minska ytterligare, till 2,1 % av BNP, till följd av ytterligare utgiftsbesparingar. Engångsåtgärderna beräknas vara av ungefär samma omfattning som föregående år och motsvara 0,6 % av BNP, vilket innebär att underskottet även bortsett från engångsåtgärder skulle ligga under referensvärdet. Detta är i stort sett i linje med den officiella uppskattningen av underskottet till 1,9 % av BNP i anmälan från april 2007. Enligt vårprognosen kommer underskottet för 2008 att minska ytterligare till 1,6 % av BNP, om politiken inte ändras (utan användning av engångsåtgärder). Det innebär att underskottet på ett trovärdigt och hållbart sätt har tagits ner till en nivå under tröskelvärdet på 3 % av BNP. Det strukturella saldot beräknas förbättras marginellt under 2007 och, om politiken inte ändras, med ytterligare 1 procentenhet under 2008. Detta måste ses mot behovet av att göra framsteg mot det medelfristiga målet för de offentliga finanserna, som för Maltas del är en balanserad budget i strukturella termer.-  Den offentliga skulden minskade från en topp på 73,9 % av BNP 2004 till 66,5 % 2006. Enligt kommissionens vårprognos 2007 väntas skuldkvoten minska ytterligare till ungefär 64,3 % av BNP vid utgången av 2008, vilket innebär att den närmar sig referensvärdet på 60 % av BNP.(6) Rådet anser att det alltför stora underskottet i Malta har korrigerats, och att beslut 2005/186/EG därför bör upphöra att gälla.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1En helhetsbedömning ger vid handen att det alltför stora underskottet i Malta har korrigerats.Artikel 2Beslut 2005/186/EG skall upphöra att gälla.Artikel 3Detta beslut riktar sig till Republiken Malta.Utfärdat i BrysselPå rådets vägnarOrdförande [1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 5).[2] EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2103/2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 1).[3] Maltas senaste anmälan finns påhttp://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.[4] SEK(2004) 580.[5] EUT L 62, 9.3.2005, s. 21.[6] Alla handlingar som rör förfarandet vid det alltför stora underskottet i Malta återfinns på följande webbplats:http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp_list_en.htm.[7] SEK(2004) 1630.[8] Eurostats pressmeddelande nr 55, 23.4.2007.[9] Underskotten revideras vanligtvis - uppåt eller nedåt - efter offentliggörandet av den första rapporten i våranmälan. För flertalet EU-medlemsstater är revideringarna normalt relativt små och avviker i genomsnitt obetydligt från noll. Med hänsyn till skillnaden mellan det i nuläget rapporterade underskottet för 2006 och referensvärdet för underskottet är sannolikheten låg för att en eventuell framtida revidering av Maltas offentliga räkenskaper skulle innebära att underskottet för 2006 överskrider 3 % av BNP.[10] Om man räknar bort den betydande utgiftsökande engångsåtgärden 2003 i samband med omläggningen av varvens skulder, motsvarande 2,9 % av BNP, skulle minskningen av utgiftskvoten vara lägre och uppgå till 0,4 procentenheter under perioden 2003–2006.[11] Det bör understrykas att det är mycket svårt att beräkna produktionsgapet och det strukturella saldot i många medlemsstater, särskilt i mindre sådana som Malta, vilket i huvudsak beror på att alla nödvändiga uppgifter inte är tillgängliga.[12] Engångstransaktioner under 2006 och 2007 har reviderats jämfört med det uppdaterade konvergensprogrammet från 2006, till följd av en transaktion (markförsäljning) som slutfördes 2007 och således bokförts som underskottsminskande under det året.[13] Det noteras att Maltas myndigheter för 2008 planerar underskottsminskande engångsåtgärder (markförsäljning) motsvarande 0,2 % av BNP.[14] EUT C 72, 29.3.2007, s. 9.[15] EUT L 62, 9.3.2005, s. 21.[16] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 5).[17] EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2103/2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 1).[18] Utgiftskvotens nedgång är inte lika stor om man inte räknar med den betydande utgiftsökande engångstransaktion motsvarande ca 3 % av BNP som rör varvsomstruktureringen 2003.


title: Rekommendation till rådets beslut i enlighet med artikel 104.8 i EG-fördraget om fastställande av huruvida de åtgärder som har vidtagits av Ungern för att efterkomma rådets rekommendation av den 8 mars 2005 i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget har visat sig vara otillräckliga

text:
Viktigt rättsligt meddelande

|

52005SC1305

Rekommendation till Rådets beslut i enlighet med artikel 104.8 i EG-fördraget om fastställande av huruvida de åtgärder som har vidtagits av Ungern för att efterkomma rådets rekommendation av den 8 mars 2005 i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget har visat sig vara otillräckliga  /* SEK/2005/1305 slutlig */

	[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |Bryssel den 20.10.2005SEK(2005) 1305 slutligRekommendation tillRÅDETS BESLUTi enlighet med artikel 104.8 i EG-fördraget om fastställande av huruvida de åtgärder som har vidtagits av Ungern för att efterkomma rådets rekommendation av den 8 mars 2005 i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget har visat sig vara otillräckliga(framlagt av kommissionen)MOTIVERINGBakgrundFörfarandet vid alltför stora underskott regleras av artikel 104 i fördraget och av rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 (ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1056/2005 av den 27 juni 2005) om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott, som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten.Efter Ungerns anslutning till gemenskapen den 1 maj 2004 inledde kommissionen förfarandet vid alltför stora underskott mot Ungern på grund av att landets underskott hade överskridit 3 % av BNP år 2003. Förfarandet inleddes på grundval av uppgifter som Ungern inkommit med i mars 2004 och kommissionens ekonomiska vårprognos 2004. På rekommendation av kommissionen beslutade rådet den 5 juli 2004 att Ungern hade ett alltför stort underskott och gav samtidigt en rekommendation enligt artikel 104.7 i syfte att få denna situation att upphöra. Rådet rekommenderade att de ungerska myndigheterna bör vidta åtgärder på medellång sikt för att, på ett trovärdigt och hållbart sätt, söka nedbringa underskottet till under 3 % av BNP under år 2008 enligt den plan för minskning av underskottet som anges i rådets yttrande av den 5 juli 2004 om Ungerns konvergensprogram som överlämnades i maj 2004. Rådet rekommenderade särskilt att de ungerska myndigheterna skulle vidta effektiva åtgärder före den 5 november 2004 avseende de planerade åtgärderna för att nå målet med underskottet för 2005.Den 18 januari 2005 beslutade rådet enligt artikel 104.8 i fördraget på rekommendation av kommissionen att Ungern inte hade vidtagit effektiva åtgärder med anledning av rekommendationen och att Ungern väntades missa underskottsmålet för år 2005 med bred marginal. Ungern är en medlemsstat som beviljats undantag, vilket betyder att artiklarna 104.9 och 104.11 inte är tillämpliga, även om Ungern är skyldigt att undvika alltför stora underskott. Därför kan ytterligare rekommendationer enligt förfarandet vid alltför stora underskott riktas till Ungern enbart på grundval av artikel 104.7.Den 8 mars 2005 beslutade rådet på rekommendation av kommissionen[1] att rikta en ny rekommendation till Ungern enligt artikel 104.7. Rådet rekommenderade de ungerska myndigheterna att vidta åtgärder på medellång sikt för att på ett trovärdigt och hållbart sätt nedbringa underskottet till under 3 % av BNP senast 2008. När det gäller denna rekommendation hänvisade rådet till den ändrade strategi för minskning av underskottet som anges i rådets yttrande av den 8 mars 2005 om det uppdaterade konvergensprogrammet som lades fram i december 2004 och framhöll också sitt bidrag till skuldminskning och förbättring av bytesbalansen. De relevanta årliga målen för underskottet i de offentliga finanserna uppgick till 4,4 %, 3,6 %, 2,9 %, 2,2 % och 1,6 % av BNP från 2004 till 2008.[2] I detta syfte rekommenderades det särskilt att Ungern skulle vidta effektiva mått och steg före den 8 juli 2005 för att genomföra ytterligare åtgärder, i möjligaste mån av strukturell art, för att nå underskottsmålet för 2005 på 3,6 % av BNP[3]. Rådet rekommenderade vidare att de ungerska myndigheterna skulle förena genomförandet av eventuella skattesänkningar och tidpunkten för dessa med villkoret att de mål för att minska underskottet som anges i det uppdaterade konvergensprogrammet som lades fram i december 2004 verkligen nås. Dessutom uppmanades de ungerska myndigheterna att fortsätta med de planerade reformerna av den offentliga förvaltningen, hälso- och sjukvårdssystemet och utbildningssystemet enligt de åtaganden som gjorts, särskilt för att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt, och att ta varje tillfälle i akt att påskynda anpassningen av finanspolitiken.På grundval av tillgänglig information och den ungerska regeringens fasta föresats om att vid behov vidta ytterligare åtgärder antog kommissionen den 13 juli 2005 ett meddelande till rådet[4] som bland annat innefattade de korrigerande åtgärder som regeringen beslutat om i mars och juni på totalt 1,5 % av BNP för att kompensera för avvikelser. Mot bakgrund av detta verkar det som om målet med ett underskott på 3,6 % av BNP 2005 var inom räckhåll och att den ungerska regeringen hade vidtagit effektiva åtgärder med anledning av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 för att genomföra de planerade åtgärderna för att nå 2005 års mål med underskottet senast den 8 juli 2005 då tidsfristen löpte ut. Då drog kommissionen slutsatsen att inga ytterligare åtgärder var nödvändiga inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Kommissionen betonade dock att situationen för de offentliga finanserna i Ungern fortfarande är bräcklig. Kommissionen framhöll särskilt att det för att uppnå målet med underskottet 2005 krävs i) ett effektivt genomförande av alla planerade åtgärder och ii) ytterligare åtgärder som regeringen offentligt har åtagit sig att genomföra om ytterligare överskridanden skulle inträffa senare under året. Dessutom betonade kommissionen att det krävs betydande justeringar och beslutsamma åtgärder för att målet med underskottet på 2,9 % av BNP 2006 skall kunna uppnås. Detta innefattar inte minst en återhållsam budget för 2006. Följaktligen angav meddelandet att kommissionen skall rekommendera rådet att förstärka övervakningen av de offentliga finanserna och vidta nödvändiga åtgärder inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott om det på ett senare stadium skulle visa sig att man inte lyckats genomföra den planerade korrigeringen.Senare händelser som förvärrat situationen och utsikterna för de offentliga finanserna betydligtDen 20 september 2005 inkom de ungerska myndigheterna med en reviderad anmälan inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott där 2005 års underskott angavs till 6,1 % av BNP istället för målet på 3,6 % av BNP, trots att det makroekonomiska scenariot inte hade förändrats väsentligt. I denna reviderade anmälan beaktades att den planerade försäljningen av befintliga motorvägar till det statligt ägda motorvägsföretaget (AAK), inklusive de motorvägar som är under uppbyggnad fram till utgången av 2005, inte kunde betraktas som en åtgärd för att minska underskottet och att betalningen av en trettonde månadslön till de offentliganställda fortfarande skall redovisas det år som den hänför sig till, trots att den skjutits upp till början av följande år[5]. Detta förvärrade underskottet 2005 med 1,9 % respektive 0,1 % av BNP. Anmälan innehöll dessutom ytterligare avvikelser på 0,5 % av BNP. Cirka hälften av detta bortfall härrör från lägre inkomster från mervärdesskatt, delvis till följd av politiska åtgärder.[6] Den andra hälften av avvikelserna beror på att utgifterna har överskridits. Regeringen informerade kommissionen att den inte avsåg att vidta åtgärder för att korrigera denna utveckling, vilket stred emot vad man tidigare hade sagt. Utöver den statistiska förklaringen och de avvikelser som den ungerska regeringen inte avsåg att åtgärda bör det noteras att 2005 års bidrag till pensionssystemet i den andra pelaren ökade med 0,2 % av BNP (från 1,1 % av BNP till 1,3 % av BNP) i förhållande till anmälan i mars, så att den underliggande försämringen av de anmälda underskottsuppgifterna på 6,1 % av BNP jämfört med målet på 3,6 % av BNP i rådets rekommendation från mars 2005 i själva verket uppgår till 2,7 % av BNP.[7] Resultatet 2005 kommer att försämras ytterligare om fler avvikelser uppstår (vilket inte är uteslutet, särskilt inte på utgiftssidan) som inte heller kompenseras genom korrigerande åtgärder. Enligt anmälan i september kommer den offentliga skuldkvoten 2005 att ligga på 57,1 %, dvs. under tröskelvärdet på 60 %. Nästan en tredjedel av skulden är dock noterad i utländsk valuta och därför är skuldkvoten känslig för valutakursförändringar.När det gäller underskottet 2006 angavs det redan i meddelandet i juli 2005 att även om målet på 3,6 % av BNP 2005 skulle uppnås, skulle målet på 2,9 % av BNP 2006 bli svårt att nå, särskilt med tanke på att effekterna av engångsåtgärderna avseende motorvägarna och de planerade skattesänkningarna (en förväntad inkomstförlust i det senare fallet på cirka 1,1 % av BNP) kommer att ha upphört. Då ansågs det dock fortfarande att regeringen kunde vidta de korrigerande åtgärder som den hade åtagit sig. Den 30 september inkom regeringen med ett budgetförslag för 2006 som innehåller ett mål för underskottet på 4,7 % av BNP. Det verkar dock som om detta mål för underskottet inte innefattar fullständig redovisning av de militärflygplan som kommer att levereras 2005. Enligt redovisningsreglerna i ENS 95 skall dessa utgifter redovisas 2005, även om en stor del av de faktiska betalningarna skjuts upp och verkställs senare. Det reviderade nya målet för underskottet på 5,2 % av BNP (däribland fullständig redovisning av leveransen av militärflygplan) är avsevärt högre än målet på 2,9 % av BNP som nämns i rådets rekommendation i mars 2005 på basis av artikel 104.4 (som godkändes av rådet i dess yttrande om uppdateringen av konvergensprogrammet i december 2004 och i dess rekommendation). Den underliggande skillnaden mellan det ursprungliga och det nya målet förväntas bli ännu större än 2,3 % av BNP om bidragen till pensionsfonden ökar i samma takt som anmälts nyligen för 2005.Dessutom finns det risk för att målet med underskottet 2006 kommer att överskridas. Utöver den högre underskottsnivån 2005 (till följd av att beslutet om att sälja motorvägarna inte kan betraktas som en inkomst i de offentliga finanserna 2005) som har en baseffekt 2006 och kravet på att enligt reglerna i ENS 95 redovisa köpet av militärflygplanen det år som de levereras, vilket leder till att underskottet 2006 ökar med 0,5 % som andel av BNP, gör följande faktorer sig påminda: i) effekten av inkomstbortfallet till följd av skattereformen (på 1,1 procentenheter av BNP) och ii) effekten av beslutet att höja familjetillägget med 0,4 % av BNP inom ramen för hundrastegsprogrammet. Allt detta pekar på att underskottet skulle kunna öka till en nivå långt över det reviderade målet för 2006 såvida inte korrigerande åtgärder vidtas. Än så länge har regeringen antytt att den – i motsats till vad som angavs i det uppdaterade konvergensprogrammet – skall föra över utgifter för byggnation av nya motorvägar till ett partnerskap mellan den privata och offentliga sektorn, och således sänka regeringens investeringsutgifter 2006 med 1,2 % av BNP. Detta skulle dessutom vara förenligt med ENS-reglerna. Även om förenligheten med ENS-reglerna är bekräftad (vilket ändå ger upphov till tvivel om justeringens hållbarhet) skulle en korrigering på cirka 2 % av BNP fortfarande krävas för att nå det reviderade målet med underskottet 2006. Det budgetförslag som nyligen antogs av regeringen innehåller dock inga strukturåtgärder som skulle kunna skapa förväntningar om en sådan betydande minskning.Revideringen av målen för underskottet 2005 och 2006 strider dessutom klart emot en annan del i rådets rekommendation från mars 2005, dvs. att tiden för och genomförandet av alla skattesänkningar skall vara förenade med villkoret att målen för underskottet i det uppdaterade konvergensprogrammet skall vara uppfyllda. Budgeten 2006 innehåller inte bara betydande skattesänkningar, utan mervärdesskattesänkningarna (på bensin) har också flyttats fram till oktober 2005.Slutsatseri) De ungerska myndigheternas åtgärd till följd av rådets rekommendation från mars 2005 om att uppnå målet med underskottet 2005 har visat sig vara otillräckligt eftersom det mål som avses i rådets rekommendation kommer att missas med avsevärd marginal. Detta beror på att den planerade försäljningen av motorvägarna redovisas på vederbörligt sätt och på avvikelser som uppgår till cirka 0,5 % av BNP. Regeringen har beslutat att inte vidta några åtgärder för att korrigera detta, till skillnad mot vad man tidigare hade uppgett. Det bör noteras att målet på 3,6 % 2005 angavs i det uppdaterade konvergensprogrammet i december 2004[8] och godkändes av rådet i dess yttrande om konvergensprogrammet.ii) Målet 2006 som angavs i uppdateringen av konvergensprogrammet och rådets rekommendation från mars 2005 har övergivits i den senaste budgeten för 2006. Dessutom kan även det betydligt högre målet komma att missas.iii) Det planerade genomförandet av skattesänkningar, särskilt 2006, strider mot rådets rekommendation om att förena tiden för och genomförandet av alla skattesänkningar med villkoret att målen för underskotten i det uppdaterade konvergensprogrammet från december 2004 har uppnåtts.iv) Den betydande avvikelsen 2005 och 2006 från den planerade anpassningsstrategin för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2008, som hade fastställts av den ungerska regeringen och godkänts i rådets rekommendation från mars 2005, förändrar förutsättningarna för korrigeringens trovärdighet och fördjupar, tillsammans med strukturreformernas långsamma framsteg, de makroekonomiska obalanserna.Enligt bestämmelserna i artikel 104.8 i fördraget och artikel 4.1 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1056/2005) måste rådet, när det finner att inga effektiva åtgärder har vidtagits med anledning av de rekommendationer som överlämnats i enlighet med artikel 104.7, fatta ett beslut i ärendet. Med hänsyn till dessa resultat finner kommissionen att inga effektiva åtgärder har vidtagits med anledning av rådets rekommendation i mars 2005 i enlighet med artikel 104.7 inom den tidsfrist som fastställs i rekommendationen och rekommenderar att rådet fattar ett beslut i enlighet med detta.Rekommendation tillRÅDETS BESLUTi enlighet med artikel 104.8 i EG-fördraget om fastställande av huruvida de åtgärder som har vidtagits av Ungern för att efterkomma rådets rekommendation av den 8 mars 2005 i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget har visat sig vara otillräckligaEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDEmed beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 104.8,med beaktande av kommissionens rekommendation, ochav följande skäl:(1) Enligt artikel 104 i fördraget skall medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser.(2) Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målsättningen om sunda offentliga finanser som ett medel att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark varaktig tillväxt som främjar skapandet av sysselsättning. Stabilitets- och tillväxtpakten omfattar rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott[9] som antogs i syfte att främja en snabb korrigering av alltför stora underskott i de offentliga finanserna.(3) I Europeiska rådets resolution av den 17 juni 1997 om stabilitets- och tillväxtpakten[10], antagen vid rådets möte i Amsterdam, uppmanas samtliga parter, nämligen medlemsstaterna, rådet och kommissionen att snabbt och effektivt genomföra bestämmelserna i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten.(4) Genom rådets beslut 2004/918/EG av den 5 juli 2004 beslutade rådet i enlighet med artikel 104.6 att ett alltför stort underskott föreligger i Ungern.[11](5) I enlighet med artikel 104.7 i fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 antog rådet också den 5 juli 2004 en rekommendation[12] till de ungerska myndigheterna om att snarast möjligt få den rådande situationen med ett alltför stort underskott att upphöra och att vidta åtgärder på medellång sikt för att, på ett trovärdigt och hållbart sätt, söka nedbringa underskottet till under 3 % av BNP senast år 2008 enligt planen för minskning av underskottet som anges i det konvergensprogram som överlämnats av myndigheterna och godkänts genom rådets yttrande av den 5 juli 2004[13]. I rekommendationen fastställs tidsfristen till den 5 november 2004 för den ungerska regeringen att vidta effektiva åtgärder som gäller de planerade åtgärderna för att uppnå det ursprungliga målet för underskottet 2005, nämligen 4,1 % av BNP.(6) Den 18 januari 2005 medgav rådet i enlighet med artikel 104.8 i fördraget på rekommendation av kommissionen att ett antal åtgärder hade vidtagits före tidsfristens utgång den 5 november 2004 för att minska underskottet i de offentliga finanserna 2004 och 2005. Däremot ansåg rådet att åtgärderna inte var tillräckliga för att målen skulle kunna nås och att de inte skulle kunna hindra en avvikelse från den planerade anpassningsstrategin enligt det ungerska konvergensprogrammet från maj 2004. Rådet ansåg vidare att regeringens fortsatta åtagande att åtgärda det alltför stora underskottet fram till 2008 måste stödjas av beslutsamma åtgärder för ytterligare konsolidering av de offentliga finanserna och ett mer målmedvetet genomdrivande av strukturreformerna. Mot bakgrund av detta beslutade rådet att Ungern som svar på rekommendationen av den 5 juli 2004 inte hade vidtagit effektiva åtgärder till och med den 5 november 2004 .(7) I enlighet med artikel 104.7 i fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 riktade rådet den 8 mars 2005 en andra rekommendation[14] till de ungerska myndigheterna om att snarast möjligt få den rådande situationen med ett alltför stort underskott att upphöra och att vidta åtgärder på medellång sikt för att, på ett trovärdigt och hållbart sätt, söka nedbringa underskottet till under 3 % av BNP senast år 2008 enligt planen för minskning av underskottet som anges i det uppdaterade konvergensprogrammet. Detta program överlämnades av de ungerska myndigheterna i december 2004 och godkändes genom rådets yttrande av den 8 mars 2005. I rekommendationen fastställs bland annat tidsfristen till den 8 juli 2005 för den ungerska regeringen att vidta effektiva åtgärder avseende de planerade åtgärderna för att uppnå målet för underskottet 2005 på 3,6 % av BNP.[15](8) Den 13 juli 2005 antog kommissionen ett meddelande om Ungern. På grundval av de uppgifter som fanns tillgängliga vid den tidpunkten, bland annat korrigerande åtgärder som beslutats av regeringen i mars och juni på totalt 1,5 % av BNP för att kompensera för avvikelser, och den ungerska regeringens fasta föresats om att vid behov vidta ytterligare åtgärder angav kommissionen att de ungerska myndigheterna hade vidtagit åtgärder senast den 8 juli då tidsfristen löpte ut, även om situationen fortfarande var bräcklig och ytterligare åtgärder krävs i framtiden.(9) Följande utveckling visar dock att de ungerska myndigheternas åtgärder inte har varit tillräckliga:-  Målet 2005 på 3,6 % av BNP som angavs i rådets rekommendation (och som godkändes i rådets yttrande från mars 2005 om det uppdaterade konvergensprogrammet från december 2004) kommer att missas med bred marginal och regeringen har beslutat att inte vidta några nya åtgärder för att korrigera eventuella avvikelser från tidigare åtaganden. Detta bekräftas i de ungerska myndigheternas reviderade anmälan inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott av den 20 september 2005 där underskottet angavs till 6,1 % av BNP 2005. Resultatet 2005 kommer att försämras om ytterligare avvikelser dyker upp (vilket inte är uteslutet, särskilt inte på utgiftssidan) som inte heller kommer att kompenseras genom korrigerande åtgärder. Enligt denna anmälan kommer den offentliga skuldkvoten 2005 att ligga på 57,1 %, dvs. under tröskelvärdet på 60 %. Nästan en tredjedel av skulden är dock noterad i utländsk valuta och därför är den känslig för valutakursförändringar.-  Målet 2006, som angavs i det uppdaterade konvergensprogrammet och i den rekommendation som antogs av rådet den 8 mars 2005, om att underskottet skulle minskas till 2,9 % av BNP har övergetts av myndigheterna. Även det betydligt högre nya målet på 5,2 % av BNP[16] som angavs i budgetförslaget 2006 skulle också kunna överskridas med tanke på att den planerade skattereformen förväntas minska inkomsterna med 1,1 % av BNP och det nyligen antagna budgetförslaget 2006 inte innehåller några åtgärder av strukturell art som skulle kunna skapa förväntningar om en sådan betydande minskning av utgifterna.-  Genomförandet av skattesänkningar, särskilt 2006, strider mot rådets rekommendation om att förena tiden för och genomförandet av alla skattesänkningar med villkoret att målen med underskotten i det uppdaterade konvergensprogrammet från december 2004 har uppnåtts.-  Den betydande avvikelsen 2005 och 2006 från Ungerns anpassningsstrategi för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2008, som hade fastställts av den ungerska regeringen och godkänts i rådets rekommendation av den 8 mars 2005, förändrar förutsättningarna för korrigeringens trovärdighet och fördjupar, tillsammans med strukturreformernas långsamma framsteg, de makroekonomiska obalanserna.(10) I enlighet med Europeiska rådets resolution om stabilitets- och tillväxtpakten gick Ungern med på att rådets rekommendation av den 8 mars 2005 offentliggjordes.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1De åtgärder som Ungern har vidtagit som svar på rådets rekommendation av den 8 mars 2005 har visat sig vara otillräckliga.Artikel 2Detta beslut riktar sig till Republiken Ungern.Utfärdat i Bryssel den [...]På rådets vägnarOrdförande [1] Se följande webbplats: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/05/st07/st07145.en05.pdf[2] För jämförelsens skull stämmer alla dessa siffror överens med Eurostats beslut av den 23 september 2004, som möjliggör en tillfällig klassificering av pensionsfonder i den andra pelaren inom den offentliga sektorn, vilket de ungerska myndigheterna utnyttjade, även om detta bara är möjligt till dess att rapporten om de offentliga finanserna läggs fram i mars 2007. Den avser bidragen till pensionsfonder inom den andra pelaren som korrigerats uppåt i meddelandet från mars 2005, dvs. 0,9 % av BNP 2004, 1,1 % av BNP 2005 och 1,2 % av BNP 2006–2008. Dessa uppgifter har korrigerats uppåt en gång till i meddelandet från september 2005 (se fotnot 7).[3] Vid den tidpunkten väntade sig kommissionen att underskottet skulle uppgå till 4,1 % av BNP under 2005.[4] Meddelande från kommissionen till rådet om de åtgärder som vidtagits av Ungern som svar på rådets rekommendation av den 8 mars 2005 enligt artikel 104.7 om förfarandet vid alltför stora underskott (SEK(2005) 951)[5] I september beslutade den ungerska författningsdomstolen att denna senareläggning (och det faktum att de anställda inom den offentliga sektorn som hade slutat arbeta vid utgången av 2004 inte hade rätt till en trettonde månadslön) var grundlagsstridig.[6] En inkomstförlust på cirka 0,015 procentenheter av BNP kan hänföras till beslutet nyligen att flytta fram (men bara i fråga om bensin) de allmänna mervärdesskattesänkningarna som skall genomföras från och med den 1 januari 2006.[7] I linje med myndigheternas beslut om tillfällig klassificering av pensionsfonder i andra pelaren, som avses i fotnot 2, beräknades målet på 3,6 % av BNP 2005 med hänsyn till bidraget till pensionssystemet i andra pelaren på 1,1 % av BNP enligt anmälan i mars 2005, medan referensstrategin för att minska underskottet, däribland det ursprungliga målet på 4,7 % av BNP, i uppdateringen av konvergensprogrammet från december 2004 fortfarande saknade detta bidrag till pensionsfonden. För att kunna jämföra det nyligen anmälda underskottet med det ursprungliga målet i uppdateringen av konvergensprogrammet måste det högre bidraget till pensionsfonden på 1,3 % av BNP, som anmäldes i september, dras bort, vilket resulterar i ett underskott på 7,4 % av BNP.[8] Detta innefattar bidraget till pensionssystemet i den andra pelaren (som angavs till 1,1 % av BNP i mars 2005) medan det ursprungliga målet i det uppdaterade konvergensprogrammet i december 2004 på 4,7 % av BNP inte omfattade detta bidrag.[9] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 5).[10] EGT C 236, 2.8.1997, s.1.[11] Se följande webbplats: http://ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ecofin/81342.pdf#page=8 (EGT L 389, 30.12.2004, s. 27).[12] Se följande webbplats: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11218.en04.pdf#page=2.[13] Se följande webbplats: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11194.en04.pdf#page=2.[14] Se följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/com_ass_hu_22_dec_en.pdf[15] Skillnaden i förhållande till det tidigare målet på 3,8 % av BNP är baserat på ökningen av bidraget till pensionssystemet i den andra pelaren med 0,2 procentenheter av BNP i rapporten om de offentliga finanserna i mars 2005.[16] Detta innefattar vederbörlig redovisning av köpet av militärflygplan som innebär ett tillägg på 0,5 % av BNP till det angivna nya målet med underskottet på 4,7 % av BNP 2006.


               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 22.5.2017
            COM(2017) 530 final
            Rekommendation till
            RÅDETS BESLUT
            om upphävande av beslut 2010/288/EU om förekomsten av ett alltför stort underskott i Portugal

               Rekommendation till

               RÅDETS BESLUT

               om upphävande av beslut 2010/288/EU om förekomsten av ett alltför stort underskott i Portugal

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.12,

               med beaktande av kommissionens rekommendation, och

               av följande skäl:

               (1)Genom beslut 2010/288/EU
                  1
                av den 2 december 2009 fastslog rådet, i enlighet med artikel 126.6 i fördraget och på rekommendation av kommissionen, att det förelåg ett alltför stort underskott i Portugal. Rådet konstaterade att underskottet i de offentliga finanserna för 2009 väntades uppgå till 5,9 % av BNP, vilket översteg fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Den offentliga bruttoskulden för 2009 (som legat ovanför fördragets referensvärde på 60 % av BNP sedan 2005) beräknades motsvara 74,5 % av BNP.

               (2)I enlighet med artikel 126.7 i fördraget och artikel 3.4 i förordning (EG) nr 1467/97
                  2
                och på grundval av en rekommendation från kommissionen riktade rådet samma dag en rekommendation till Portugal i syfte att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra senast 2013. Rådet fastställde också att effektiva åtgärder skulle vidtas senast den 2 juni 2010.

               (3)Efter att de portugisiska myndigheterna begärt ekonomiskt bistånd från unionen, de medlemsstater som har euro som valuta och Internationella valutafonden (IMF), beviljade rådet Portugal ekonomisk bistånd. Ett samförståndsavtal mellan kommissionen och de portugisiska myndigheterna om särskilda villkor för den ekonomiska politiken undertecknades den 17 maj 2011
                  3
               . Sedan dess har rådet riktat två nya rekommendationer till Portugal (den 9 oktober 2012 och den 21 juni 2013) på grundval av artikel 126.7 i fördraget, där fristen för att korrigera det alltför stora underskottet förlängdes till 2014 respektive 2015. I båda fallen ansåg rådet att landet hade vidtagit effektiva åtgärder, men att oväntade negativa ekonomiska händelser med stora negativa effekter för de offentliga finanserna hade inträffat. I enlighet med artikel 10.2 a i förordning (EU) nr 472/2013
                  4
                undantags Portugal från kravet på separat rapportering inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott, och fick avge rapporter inom ramen för sitt makroekonomiska anpassningsprogram
                  5
               .

               (4)Den 12 juli 2016 fastslog rådet i enlighet med artikel 126.8 i fördraget att Portugal inte hade vidtagit effektiva åtgärder som svar på rådets rekommendation av den 21 juni 2013. Den 8 augusti 2016 antog rådet i enlighet med artikel 126.9 i fördraget ett beslut där Portugal förelades att vidta de åtgärder för underskottsminskning som bedömdes nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott och där en ny tidsfrist för korrigering senast 2016 fastlades. Rådet fastställde också att effektiva åtgärder skulle vidtas senast den 15 oktober 2016.

               (5)Den 16 november 2016 konstaterade kommissionen att Portugal hade vidtagit effektiva åtgärder i enlighet med rådets beslut av den 8 augusti 2016 och inom ramen för artikel 126.9 i fördraget.

               (6)I enlighet med artikel 4 i det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördragen tillhandahåller kommissionen de uppgifter som behövs för genomförandet av förfarandet. Som ett led i tillämpningen av det protokollet ska medlemsstaterna två gånger per år, före den 1 april och före den 1 oktober, lämna uppgifter om offentliga underskott och skuldnivåer och därmed sammanhängande nyckeltal i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 479/2009
                  6
               .

               (7)Rådet bör fatta beslut om att upphäva ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott på grundval av inlämnade uppgifter. Vidare bör ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott enbart upphävas om underskottet enligt kommissionens prognoser inte kommer att överskrida fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden
                  7
               .

               (8)På grundval av de uppgifter som lämnats av kommissionen (Eurostat) i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 479/2009 och efter Portugals uppgiftsinlämning i april 2017, stabilitetsprogrammet för 2017 och kommissionens vårprognos 2017, kan följande slutsatser dras:

               –Efter att ha nått en nivå på 4,4 % av BNP för 2015 (3,1 % av BNP rensat för engångsåtgärder) sjönk det offentliga underskottet till 2,0 % av BNP under 2016 (2,3 % av BNP rensat för engångsåtgärder). Jämfört med budgetmålen för 2016 hade underskottsminskningen under det året främst sin grund i en begränsning av löpande utgifter (-0,9 % av BNP), särskilt i fråga om insatsförbrukning, och lägre kapitalinvesteringar än planerat (-0,5 % av BNP), vilket mer än väl kompenserade för bortfallet av inkomster (1,1 % av BNP) från både skatter och andra källor än skatter.

               –Enligt beräkningarna i det stabilitetsprogram för perioden 2017–2021 som Portugal lade fram den 28 april 2017 kommer det offentliga underskottet att minska till 1,5 % av BNP under 2017 och till 1,0 % av BNP under 2018. Enligt kommissionens vårprognos 2017 kommer underskottet att motsvara 1,8 % av BNP för 2017 och 1,9 % av BNP för 2018, vilket innebär att det ligger under fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden. I dessa beräkningar innefattas inte den potentiella underskottshöjande effekten av bankstödsåtgärder
                  8
               , vilka inte borde äventyra en hållbar minskning av underskottet.

               –Det strukturella saldot, som är saldot i de offentliga finanserna rensat för konjunktureffekter, engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, förbättrades med 0,3 % av BNP under 2016.

               –Till följd av skuldhöjande stock-/flödesjusteringar ökade bruttoskuldkvoten från 129,2 % av BNP för 2015 till 130,4 % av BNP för 2016. Enligt kommissionens vårprognos 2017 kommer skuldkvoten till följd av primära överskott att sjunka till 128,5 % för 2017 och till 126,2 % för 2018.

               (9)Enligt artikel 126.12 i fördraget ska ett rådsbeslut om förekomsten av ett alltför stort underskott upphävas när underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats.

               (10)Enligt rådets uppfattning har det alltför stora underskottet i Portugal korrigerats och beslut 2010/288/EU bör följaktligen upphävas.

               (11)Från och med 2017, dvs. året efter korrigeringen av det alltför stora underskottet, omfattas Portugal av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och bör närma sig sitt medelfristiga budgetmål i tillbörlig takt, inbegripet att utgiftsriktmärket iakttas, och uppfylla skuldkriteriet i enlighet med artikel 2.1a i förordning (EG) nr 1467/97.

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

               Artikel 1

               Det framgår av en allsidig bedömning att det alltför stora underskottet i Portugal har korrigerats.

               Artikel 2

               Beslut 2010/288/EU ska upphöra att gälla.

               Artikel 3

               Detta beslut riktar sig till Republiken Portugal.

               Utfärdat i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)
                  Rådets beslut 2010/288/EU av den 2 december 2009 om förekomsten av ett alltför stort underskott i Portugal (EUT L 125, 21.5.2010, s. 44).

                     (2)
                  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

                     (3)
                  Rådets genomförandebeslut 2011/344/EU av den 17 maj 2011 om beviljande av ekonomiskt bistånd från unionen till Portugal (EUT L 159, 17.6.2011, s. 88).

                     (4)
                  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 473/2013 av den 21 maj 2013 om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet (EUT L 140, 27.5.2013, s. 11).

                     (5)
                  Alla handlingar som rör förfaranden vid alltför stora underskott finns på följande webbplats:

                     https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/excessive-deficit-procedures-overview_en

                     (6)
                  Rådets förordning (EG) nr 479/2009 av den 25 maj 2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EUT L 145, 10.6.2009, s. 1).

                     (7)
                  I enlighet med Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning, som antogs av ekonomiska och finansiella kommittén den 5 juli 2016 och kan laddas ned från

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/legal_texts/index_en.htm

                  .

                     (8)
                  Kommissionens beslut av den 10 mars 2017 – SA.47178 – Portugal – Rekapitalisering av Caixa Geral de Depósitos, S.A.,

                     http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-556_en.htm