title: Rekommendation till rådets beslut om ömsesidigt bistånd till Ungern  - Förslag till rådets beslut om medelfristigt ekonomiskt gemenskapsstöd till Ungern

text:
               SV

                        EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

               Bryssel den 30 oktober 2008

               KOM(2008) 716 slutlig

               Rekommendation till

               RÅDETS BESLUT

               om ömsesidigt bistånd till Ungern

               Förslag till

               RÅDETS BESLUT

               om medelfristigt ekonomiskt gemenskapsstöd till Ungern

               (framlagda av kommissionen)

               MOTIVERING

               1.Inledning

               Sedan mitten av 2006 har de ungerska myndigheterna gjort betydande insatser för att korrigera landets ackumulerade externa och interna obalanser. Trots att påtagliga resultat uppnåtts under de senaste två åren, bland annat en väsentlig minskning av underskottet i de offentliga finanserna och ett gradvis avtagande underskott i bytesbalansen, har de finansiella marknaderna i Ungern utsatts för svåra påfrestningar sedan början av oktober 2008. Detta hänger samman med landets stora utlandsskuld (motsvarande nästan 100 % av BNP), som nyligen spätts på med lån i utländsk valuta till den privata sektorn, och offentliga skuldkvot (motsvarande cirka 66 % av BNP) som är den högsta i regionen, vilket gör Ungerns finansiella sektor jämförelsevis mycket sårbar. Myndigheterna aviserade snabbt ett omfattande politiskt program som syftade till att återställa förtroendet hos investerarna och lätta på påfrestningarna på de finansiella marknaderna. Åtgärderna omfattade bland annat en påskyndad minskning av underskottet under både 2008 och 2009, som skulle minska den offentliga sektorns finansieringsbehov, och ett antal riktade insatser för att stimulera marknaden för den offentliga upplåningen och öka likviditeten på valutasvappmarknaden. Eftersom den aktuella internationella turbulensen på de finansiella marknaderna kan förväntas leda till en snabb försämring av kapitalbalansen och den finansiella balansen under 2008 och särskilt 2009, kommer landet att behöva betydande finansiellt stöd (möjligen i storleksordningen 20 miljarder euro) under den perioden.

               2.Makroekonomi: utveckling och framtidsutsikter

               Under mitten av 2006 lanserades ett finanspolitiskt konsolideringsprogram för att korrigera de kraftiga obalanser i de offentliga finanserna och i utlandsställningen som byggts upp under de föregående åren (under 2006 visade saldona för de offentliga finanserna och för bytesbalansen underskott på 9,3 % respektive 7,5 %). Åtgärderna omfattade bland annat utgiftstak, nedskärningar av offentliga investeringar, skattehöjningar och minskningar av prissubventioner. Följaktligen minskade den offentliga sektorns andel av BNP betydligt, vilket särskilt gällde vård, utbildning och förvaltning. Under 2007 kunde den privata sektorn i viss utsträckning stå emot nedgången med stöd av tillgång till nya kreditmöjligheter. Tack vare att exporten expanderade kraftigt (med cirka 16 %) ökade investeringarna något trots det ansträngda läget, även om företagens vinster minskade till följd av en betydande ökning av lönekostnaderna. Konsumtionen ökade också måttligt med 0,7 % trots minskade reallöner (till de ökade olje och livsmedelspriserna kom ökningar av de reglerade priserna och en momshöjning). Sammantaget saktade den årliga BNP-tillväxten av från 4,1 % 2006 till 1,1 % 2007, medan inflationen fördubblades till nästan 8 %, klart över det officiella inflationsmålet.

               När effekterna av det finanspolitiska programmet gradvis klingat av skulle ekonomin återhämta sig och nå sin tillväxtpotential (litet under 3 %) inom 2–3 år. Genom att avmattningen av ekonomin i EU och resten av världen blev kraftigare än väntat försämrades dock utsikterna för exporten som varit den viktigaste tillväxtmotorn för den ungerska ekonomin under senare år. De finansiella svårigheter som uppstått nu och den åtföljande kreditåtstramningen har ytterligare ökat nedgången och försämrat tillväxtutsikterna. Den privata konsumtionen och hushållens investeringar har drabbats hårdast av de skärpta kreditvillkoren medan företagens investeringar fortfarande förefaller kunna hållas uppe med visst stöd av det tillskott som väntas från EU:s (struktur och sammanhållnings)fonder. Den årliga BNP-tillväxten förväntas därför ligga kvar klart under 2 % under 2008 och sjunka kraftigt under 2009 innan den långsamt återhämtar sig under 2010. På grund av det stora osäkerhetsmoment som de nuvarande förhållandena på de finansiella marknaderna innebär finns det till och med viss risk för att BNP skulle kunna sjunka under 2009 och följas av en utdragen återhämtningsprocess.

               3.Offentliga finanser

               Under 2007 slutade underskottet i de offentliga finanserna på 5 % av BNP, en kraftig minskning från 9,3 % av BNP under 2006. Det var resultatet av det finanspolitiska konsolideringsprogram som den omvalda regeringen inledde under sommaren 2006 och som bland annat innehöll ett antal skattehöjningar samt nedskärningar av prissubventioner, utgiftstak (särskilt för de offentliganställdas löner) och en nominell nedskärning av de offentliga investeringarna. Eftersom de statliga intäkterna under det första halvåret hade överträffat förväntningarna reviderade regeringen i mitten av juli 2008 sin prognos för underskottet till 3,8 % av BNP (från det mål på 4 % av BNP i den senaste uppdateringen av konvergensprogrammet som rådet hade godkänt).

               Som reaktion på turbulensen på de ungerska finansiella marknaderna lade regeringen den 10 oktober fram en åtgärdsplan i 12 punkter för att stärka marknadens förtroende. Mest anmärkningsvärt i planen var sänkningen av målen för budgetunderskottet: från 3,8 till 3,4 % av BNP för 2008 och från 3,2 till 2,9 – senare ytterligare sänkt till 2,6 – % av BNP för 2009. Under 2008 skulle följande åtgärder hjälpa till att uppnå det mer ambitiösa underskottsmålet 3,4 % av BNP: i) Minskade utgifter i vissa statliga program och lägre utgifter än förväntat för samfinansiering på grund av att EU-medlen (0,15 % av BNP) tillförts senare än avsett. ii) Vid behov permanent indragning av outnyttjade reserver i budgeten (0,3 % av BNP). För 2009 beräknas sänkningen av underskottsmålet med motsvarande 0,6 % av BNP kunna uppnås genom i) återtagande av planerade skatteändringar, som officiellt hade förväntats ge motsvarande 0,55 % av BNP i förlust av intäkter, samtidigt som man håller fast vid de kompenserande åtgärderna på utgiftssidan, ii) ytterligare utgiftsminskningar i det reviderade budgetförslag som överlämnades den 18 oktober med motsvarande 0,6 % av BNP (minskningar av anslagen till vissa offentliga program och till de finanspolitiska institutionernas verksamhet samt senareläggning av indexuppräkningen av vissa sociala transfereringar) och iii) ytterligare åtgärder motsvarande cirka 1 % av BNP, bland annat minskningar av den extra trettonde månadsutbetalningen av pensioner och offentliganställdas löner samt lönetak i den offentliga sektorn.

               En intensifiering av reformprocessen på ekonomistyrningsområdet ingår också bland de 12 punkterna i regeringens åtgärdsplan. Det reviderade lagförslaget överlämnades till parlamentet den 17 oktober. Det har tagit upp vissa viktiga inslag i oppositionspartiernas alternativa förslag (t.ex. fleråriga utgiftstak för den statliga sektorn och inrättande av ett finanspolitiskt råd vid parlamentets budgetkontor). Enligt den reviderade planen ska årsbudgeten ingå i en treårig ram som bland annat innehåller medelfristiga, numeriskt definierade bestämmelser. Det nya lagförslaget förväntas antas med enkel majoritet.

               4.De finansiella marknaderna

               Under större delen av 2008 hade de ungerska finansiella marknaderna i stort sett utvecklats som sina motsvarigheter i de andra länderna i regionen (om än med högre volatilitet vid några tillfällen
                  1
               ), men de kom under kraftigt tryck i början av oktober genom avbrott i handeln med primära statspapper, mycket kraftigt sjunkande aktiekurser och en klar försämring av valutakursen, vilket ledde till betydligt ökande skillnader mellan köp och säljkurserna på statsobligationer och kreditsvappar (CDS). Detta verkar ha hängt samman med en likviditetsbrist i det finansiella systemet, särskilt i utländsk valuta, som medför kostnadsökningar till följd av att motpartsrisken uppfattas ha ökat och att riskbenägenheten minskat när det gäller länderna i Central och Östeuropa.

               Efter turbulensen på marknaden i början av oktober tillkännagav myndigheterna flera åtgärder som direkt syftade till att minska påfrestningarna på de finansiella marknaderna. Utöver budgetåtstramningen som minskar nettofinansieringsbehovet omfattade dessa följande: 1. Lättnader i placeringsbestämmelserna för pensionsfonder. 2. Öppnande av en ny valutasvappsfacilitet på den ungerska riksbanken (MNB) den 13 oktober i syfte att föra samman köpare och säljare av valutasvappar med undvikande av motpartsrisker. 3. En ny jourtjänst för banker, som MNB erbjuder från och med den 16 oktober och som ger möjlighet till leverans påföljande dag av euro-forintsvappar. Denna nya tjänst stöds genom ett repoavtal med ECB, enligt vilket ECB ger MNB en lånefacilitet på upp till 5 miljarder euro. 4. Den 16 oktober tillkännagav MNB också åtgärder till stöd för marknaden för ungerska statsobligationer i samförstånd med sina motparter på primärmarknaden. 5. Den 22 oktober höjde MNB räntan med 300 punkter för att stoppa nedgången för den nationella valutan (ungerska forint hade då förlorat 14 % mot euron sedan början av oktober).

               Dessutom antog det ungerska parlamentet den 13 oktober en höjning av det belopp som täcks av insättargarantin från 6 till 13 miljoner forint. Cirka 90 % av beloppen på de garantiberättigade kontona beräknas vara täckta efter denna höjning av taket för garantin. Samtidigt med detta beslut gjordes en politisk utfästelse att vid behov garantera alla insättningar. De ungerska myndigheterna har dessutom intensifierat sitt samarbete med den nationella kommittén för finansiell stabilitet (inrättad 2004) och ökat sina kontakter med tillsynsmyndigheter i andra länder.

               5.Betalningsbalans och externa finansieringsbehov

               En nettoökning av exporten, stödd av en intensiv tillväxt världen över, har varit den främsta motorn bakom BNP-tillväxten under senare år och har också i stor utsträckning bidragit till att skuldkvoten gradvis kunnat sänkas från 7,5 % 2006 till 6,4 % 2007. En andra viktig faktor bakom tillväxten under 2007 har visat sig vara en betydande minskning av den offentliga sektorns finansieringsbehov. Kapitalbalansen registrerade ökande överskott som nådde 1,1 % av BNP under 2007, delvis beroende på den ökande tillförseln av EU-medel, vilket ledde till att nettoutlandsskulden stabiliserades, om än på en hög nivå (97 % av BNP). Samtidigt ökades skuldinstrumentens andel av det externa underskottet. Detta återspeglar bland annat obrutet stora utflöden av utländska direktinvesteringar och portföljplaceringar från ungerska medborgare, vilket över tiden bör ge positiva effekter på bytesbalansens inkomstavdelning. Medan andelen för annan finansiering än genom skuldinstrument ökade något under första halvåret (till cirka en tredjedel av totalbeloppet), ökade de korta lånens (löptid under ett år) andel av den totala skulden till motsvarande cirka 23 % av BNP, huvudsakligen på grund av finanssektorns ökande externa skuldsättning som nu motsvarar 35 % av BNP (medan den offentliga sektorns andel är 30 %).

               Underskottet i bytesbalansen väntas fortsätta att minska detta och i synnerhet nästa år på grund av att den depreciering som nyligen skett av ungerska forint bör leda till en brant minskning av importtillväxten under 2009. Även kapitalbalansen bör påverkas positivt av att redan anslagna EU-medel tillförs. Å andra sidan kan det mot bakgrund av den senaste utvecklingen, särskilt sedan början av oktober, förväntas att nettoutflödet av portföljplaceringar (även finansiella derivat) kan ta ytterligare fart, särskilt eftersom den offentliga sektorns och bankernas externa upplåning minskar drastiskt, vilket bör bidra till en väsentlig försämring av kapitalbalansen och den finansiella balansen under 2008 och särskilt 2009. Mot denna bakgrund anser IMF och kommissionen att Ungern kommer att behöva betydande kort och medelfristigt finansiellt bistånd i storleksordningen 20 miljarder euro fram till slutet av år 2009 till stöd för landets betalningsbalans och för att återställa reserverna av utländsk valuta till en förtroendeingivande nivå.

               Kommissionen finner av nu redovisade skäl att det föreligger ett allvarligt hot mot den ungerska betalningsbalansen och rekommenderar därför rådet att anta ett beslut om ömsesidigt bistånd

               6.EU-stödet inom ramen för betalningsbalansfaciliteten ingår i en internationell satsning

               Under nuvarande omständigheter förefaller det vara lämpligt att ge Ungern bistånd inom systemet för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans enligt förordning (EG) nr 332/2002. Det skulle ställas till förfogande vid en tidpunkt då Ungern allvarligt hotas av svårigheter beträffande sin betalningsbalans till följd av de ökade påfrestningarna på de finansiella marknaderna, trots att landet har förbättrat sin politik väsentligt sedan mitten av 2006. EU-stödet till Ungern skulle ingå i ett större finansieringspaket för landet, i vilket IMF bidrar med ett lån på 10,5 miljarder särskilda dragningsrätter (SDR) motsvarande cirka 12,5 miljarder euro enligt de s.k. stand-by-avtal som väntas bli godkänt den 6 november 2008 samt Världsbanken med ett lån på 1 miljard euro. Det är av avgörande betydelse att de stora finansiella institut som är verksamma i Ungern fortsätter att bidra med tillräcklig finansiering av ekonomin. EU:s ekonomiska stöd ges till stöd för de ungerska myndigheternas fasta föresats att genomföra ett omfattande ekonomisk-politiskt program, utformat för att återställa investerarnas förtroende och lätta på de påfrestningar som de finansiella marknaderna i Ungern utsatts för under de senaste veckorna. Programmet kommer att ingå i det uppdaterade konvergensprogrammet. Särskilt påskyndandet av den finanspolitiska konsolideringen, som minskar finansieringsbehoven, och de planerade nya stegen i ekonomistyrningsreformen ligger i linje med rådets tidigare rekommendationer i sina yttranden om konvergensprogrammet 2007 och genomföranderapporten från oktober 2007 om det nationella reformprogrammet. EU-stödet och kommissionens engagemang skulle också bidra till att med hjälp av hela finansieringspaketet skapa fullständig överensstämmelse mellan den aktuella politiken och EU:s finanspolitiska rekommendationer.

               De ekonomisk-politiska villkoren skulle bland annat omfatta en reform av ekonomistyrningen och stödja landets ökade ambitioner att minska skuldsättningen, vilket skulle säkerställa att den planerade korrigeringen av det alltför stora underskottet (senast 2009) enligt rådets rekommendation av den 10 oktober 2006 under förfarandet vid alltför stora underskott kommer att genomföras. De skulle också omfatta strukturreformer som stöds av Lissabonstrategin, t.ex. stärkande av incitamenten till arbete i syfte att höja sysselsättningen och bidra till de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Penningpolitiken skulle fortsatt inriktas på prisstabilitet och centralbankens inflationsmål (f.n. 3 %). Ett ytterligare villkor skulle vara att besluten om översyn av finanssektorns funktion genomförs snabbt och kraftfullt. Vid kontrollen av att villkoren uppfylls skulle man slutligen beakta utvecklingen i genomförandet av IMF-programmets kriterier för de ekonomiska resultaten. Dessa omfattar i) tak för de kumulerade primära utgifterna per kvartal inom statsförvaltning, socialförsäkringsfonder och fonder utanför budgeten, ii) ingen ackumulering av externa skulder inom offentlig sektor, iii) tröskelvärde för nettoflödet av internationella reserver och iv) ett fastställt intervall för förändringen av landets KPI under en tolvmånadersperiod inom vilket samråd med mellan centralbanken och FMI ska ske. Särskilt den intensifierade övervakningen av den finanspolitiska utvecklingen under budgetåret kan bidra ytterligare till att hålla budgetgenomförandet inom de fastställda ramarna så att det officiella underskottsmålet kan uppnås.

               För att möjliggöra nödvändig flexibilitet under de rådande förhållandena på marknaden föreslås det att räntesvappar ska få användas som alternativ vid upplåningen för finansiering av lånet. Till skydd för EU:s budget ska det krävas att motparterna i eventuella sådana svappar ska ha högsta kreditkvalitet.

               Av dessa skäl och efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén rekommenderar kommissionen rådet att bevilja ömsesidigt bistånd enligt artikel 119 i fördraget.

               Efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén föreslår kommissionen även att rådet, efter att ha antagit detta beslut om ömsesidigt bistånd till Ungern på rekommendationen, antar ett beslut om medelfristigt ekonomiskt stöd till Ungern inom ramen för EU:s system för bistånd till medlemsstaterna på upp till 6,5 miljarder euro för att stödja hållbarheten i landets betalningsbalans. Stödet skulle ges i kombination med ett avtal om stöd från IMF. Det skulle betalas ut i fem trancher och vara förenat med ekonomisk-politiska villkor. Det föreslagna beslutet skulle upphöra att gälla två år efter ikraftträdandet.

               Rekommendation till

               RÅDETS BESLUT

               om ömsesidigt bistånd till Ungern

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

               med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 119,

               med beaktande av rekommendationen från kommissionen i samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén, och

               av följande skäl:

               (1)Sedan mitten av 2006 har de ungerska myndigheterna gjort betydande insatser för att korrigera landets ackumulerade externa och interna obalanser. Trots att påtagliga resultat uppnåtts under de senaste två åren, bland annat en väsentlig minskning av underskottet i de offentliga finanserna och ett gradvis avtagande underskott i bytesbalansen, har de finansiella marknaderna i Ungern utsatts för svåra påfrestningar sedan början av oktober 2008.

               (2)I oktober 2008 antog de ungerska myndigheterna ett omfattande ekonomisk-politiskt program, utformat för att återställa investerarnas förtroende och lätta på de påfrestningar som de finansiella marknaderna i Ungern utsatts för under de senaste veckorna. Det innehåller åtgärder för att säkerställa tillfredsställande likviditet och finansiering för banksystemet, insatser för att garantera tillräcklig kapitalisering av bankerna och planer för att skapa finanspolitisk hållbarhet och hålla tillbaka finansieringsbehoven. Regeringen har bland annat reviderat sina underskottsmål till 3,4 % av BNP från tidigare budgeterade 4 % av BNP i budgeten för 2008 och till 2,6 från 3,2 % av BNP för 2009. Detta ekonomisk-politiska program, inbegripet de finanspolitiska riktvärdena, kommer att integreras med statsbudgeten och konvergensprogrammet, som båda också innehåller andra politiska åtgärder och strukturreformer.

               (3)Rådet ser regelbundet över den ekonomiska politik som genomförs i Ungern, särskilt vid de årliga granskningarna av Ungerns uppdateringar av konvergensprogrammet och av genomförandet av det nationella reformprogrammet, vid granskningen av Ungerns genomförande av rådets rekommendation vid förfarandet vid alltför stora underskott och i samband med konvergensrapporten.

               (4)Trots den förväntade förbättringen av bytesbalansen står Ungern inför betydande finansieringsbehov under 2008 och 2009 (beräknade till cirka 20 miljarder euro), eftersom den senaste tidens utveckling på de finansiella marknaderna ger anledning att anta att kapitalbalansen och den finansiella balansen kan komma att försämras väsentligt i takt med ett accelererande nettoutflöde av portföljplaceringar.

               (5)De ungerska myndigheterna har begärt betydande ekonomiskt stöd från EU, från internationella finansiella institut och från andra länder för att stödja hållbarheten i landets betalningsbalans och få dess reserver av utländsk valuta att nå en förtroendeingivande nivå.

               (6)Det föreligger ett allvarligt hot mot den ungerska betalningsbalansen, vilket motiverar att ömsesidigt gemenskapsbistånd beviljas skyndsamt.

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

               Artikel 1

               Gemenskapen ska bevilja Ungern ömsesidigt bistånd.

               Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

               Utfärdat i Bryssel den […]

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

               Förslag till

               RÅDETS BESLUT

               om medelfristigt ekonomiskt gemenskapsstöd till Ungern

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

               med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

               med beaktande av rådets förordning (EG) nr 332/2002
                  2
                av den 18 februari 2002 om upprättandet av ett system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans, särskilt artikel 3.2,

               med beaktande av förslaget från kommissionen i samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén, och

               av följande skäl:

               (1)Enligt rådets beslut […] ska Ungern beviljas ömsesidigt bistånd.

               (2)Trots den förväntade förbättringen av bytesbalansen beräknas Ungerns externa finansieringsbehov under 2008 och 2009 till 20 miljarder euro, eftersom kapitalbalansen och den finansiella balansen på grund av den senaste tidens utveckling på de finansiella marknaderna kan komma att försämras väsentligt i takt med ett accelererande nettoutflöde av portföljplaceringar.

               (3)Det är lämpligt att ge gemenskapsstöd till Ungern på upp till 6,5 miljarder euro inom ramen för systemet för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans som inrättades 2002 genom förordning (EG) nr 332/2002. Detta stöd bör ges i kombination med ett lån från Internationella valutafonden på 10,5 miljarder särskilda dragningsrätter (cirka 12,5 miljarder euro) enligt ett stand-by-avtal som väntas bli godkänt den 6 november 2008. Världsbanken har också gått med på att ge Ungern ett lån på 1 miljard euro.

               (4)Stödet bör förvaltas av kommissionen, som efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén tillsammans med de ungerska myndigheterna bör överenskomma om de särskilda ekonomisk-politiska villkor som ska knytas till det ekonomiska stödet. Dessa villkor bör fastställas genom ett samförståndsavtal. Kommissionen bör ange de närmare finansiella villkoren i låneavtalet.

               (5)Stödet bör ges i syfte att stödja hållbarheten för Ungerns betalningsbalans och därigenom bidra till att regeringens ekonomisk-politiska program kan genomföras framgångsrikt under de nuvarande ekonomiska och finansiella förhållandena.

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

               Artikel 1

               1.Gemenskapen ska bevilja Ungern ett medelfristigt lån på högst 6,5 miljarder euro med en längsta genomsnittlig löptid på 5 år.

               2.Gemenskapens ekonomiska stöd ska vara tillgängligt i två år från och med den första dagen efter detta besluts ikraftträdande. Om omständigheterna så kräver får kommissionen, efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén, besluta att förlänga denna period med högst två år.

               Artikel 2

               1.Stödet ska förvaltas av kommissionen på ett sätt som är förenligt med Ungerns åtaganden och rådets rekommendationer, särskilt i samband med genomförandet av det nationella reformprogrammet samt konvergensprogrammet och förfarandet vid alltför stora underskott.

               2.Kommissionen ska efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén tillsammans med de ungerska myndigheterna träffa en överenskommelse om de särskilda ekonomisk-politiska villkor som ska knytas till det ekonomiska stödet enligt artikel 3.4. Dessa villkor ska anges i ett samförståndsavtal som är förenligt med de åtaganden och rekommendationer som avses i punkt 1. Kommissionen ska ange de närmare finansiella villkoren i låneavtalet.

               3.Kommissionen ska regelbundet i samarbete med Ekonomiska och finansiella kommittén kontrollera att de ekonomisk-politiska villkoren för stödet uppfylls. Kommissionen ska hålla Ekonomiska och finansiella kommittén underrättad om eventuella refinansieringar av upplåningen eller omstruktureringar av de finansiella villkoren.

               Artikel 3

               1.Kommissionen ska tillhandahålla stödet till Ungern i högst fem trancher, vilkas storlek ska fastställas i samförståndsavtalet.

               2.Den första tranchen ska göras tillgänglig under förutsättning att låneavtalet och samförståndsavtalet trätt i kraft.

               3.Om så krävs för att finansiera lånet ska räntesvappar med motparter med högsta kreditkvalitet få användas med vederbörlig förskitighet.

               4.Kommissionen ska besluta om frisläppande av ytterligare trancher efter att ha inhämtat Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande. För frisläppandena av varje ytterligare delbelopp ska det krävas ett tillfredsställande genomförande av den ungerska regeringens nya ekonomiska program, däribland dess konvergensprogram och de särskilda ekonomisk-politiska villkor som anges i samförståndsavtalet. Dessa ska bland annat omfatta framsteg i den finanspolitiska konsolidering som regeringen planerat i överensstämmelse med rådets rekommendation av den 10 oktober 2006 under förfarandet vid alltför stora underskott och dess yttrande om uppdateringen av konvergensprogrammet i november 2007, särskilda åtgärder för utgiftskontroll till grund för konsolideringsprocessen och framsteg i ekonomistyrnings och tillsynsreformen samt strukturreformer som stöds av Lissabonstrategin, t.ex. stärkande av incitamenten till arbete i syfte att höja sysselsättningen och bidra till de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

               Detta beslut riktar sig till Republiken Ungern.

               Utfärdat i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

               BUDGETKONSEKVENSER

               (se artikel 16 i arbetsordningen).

               POLITIKOMRÅDE: AVDELNING 01 – EKONOMI OCH FINANS

               VERKSAMHET FINANSIELLA TRANSAKTIONER OCH INSTRUMENT

               ÅTGÄRDENS BENÄMNING: MEDELFRISTIGT EKONOMISKT GEMENSKAPSSTÖD TILL UNGERN

               1.FÖRSLAGETS BENÄMNING: BERÖRDA BUDGETRUBRIKER (nummer och beteckning)

               01 04 01 01 EC garanti för gemenskapslån avseende betalningsbalansstöd

               2.RÄTTSLIG GRUND:

               Artiklarna 119 och 308 i EG-fördraget. Rådets förordning (EG) nr 332/2002 av den 18 februari 2002.

               Genom denna förordning begränsas de lånebelopp som får beviljas medlemsstaterna inom detta system till 12 miljarder euro. Inga lån har beviljats inom systemet sedan förordningen trätt i kraft.

               3.SAMMANLAGDA SIFFROR FÖR BUDGETÅRET (i euro)

               Genom denna punkt inrättas EU:s garantifacilitet. Den gör det möjligt för kommissionen att verkställa lånebetalningar (amorteringar, ränta och andra avgifter) om gäldenären (Ungern) skulle fallera

               Den budgetpost (”p.m.”) som avser budgetgarantin kommer att utnyttjas endast om anspråk faktiskt görs på garantin. Några sådana anspråk väntas normalt inte förekomma. Innan Ungern ännu hade blivit medlemsstat lämnade rådet enligt besluten 90/83/EEG av den 25 februari 1990 och 91/310/EEG av den 24 juni 1991 makroekonomiskt stöd till Ungern med totalt 790 miljoner ecu. Allt sådant makroekonomiskt stöd hade återbetalats 1998.

               3a – Innevarande budgetår

               Ej tillämpligt

                        ÅB

                        Inledande anslag för budgetåret (budget)

                        Överföringar

                        Tilläggsanslag

                        Anslag totalt

                        Anslag som redan tagits i anspråk under ett annat arbetsprogram

                        Disponibelt saldo

                        Belopp till den föreslagna åtgärden

               3b – Överföringar mellan budgetår

               Ej tillämpligt

                        ÅB

                        Överföringar mellan budgetår

                        Anslag som redan tagits i anspråk under ett annat arbetsprogram

                        Disponibelt saldo

                        Belopp till den föreslagna åtgärden

               3 c – Påföljande budgetår

               Ej tillämpligt

                        ÅB

                        Inledande anslag för budgetåret (budget)

                        p.m.

                        Överföringar

                        Tilläggsanslag

                        Anslag totalt

                        Anslag som redan tagits i anspråk under ett annat arbetsprogram

                        Disponibelt saldo

                        Belopp till den föreslagna åtgärden

                        p.m.

               4.BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

               Det föreslagna medelfristiga ekonomiska stödet till Ungern består av ett gemenskapslån (som ska finansieras genom upplåning av kommissionen på internationella kapitalmarknader) till ett belopp av 6,5 miljarder euro. Det ska ges inom ramen för ett internationellt finansieringsprogram, där bl.a. ett IMF-lån ingår avseende 10,5 miljarder särskilda dragningsrätter (cirka 12,5 miljarder euro) enligt ett stand-by-avtal. Världsbanken har också åtagit sig att låna ut sammanlagt 1 miljard euro. Gemenskapens medelfristiga stöd till Ungern är avsett att stödja hållbarheten för Ungerns betalningsbalans som är allvarligt hotad och därigenom också stödja regeringens nya ekonomiska program som bl.a. syftar till att återställa förtroende och lätta på de påfrestningar som de finansiella marknaderna utsatts för sedan början av oktober 2008. Stödet är dikterat av viljan att stödja en medlemsstat vars politik förbättrats väsentligt sedan mitten av 2006, bl.a. genom en betydande minskning av underskottet i de offentliga finanserna. Samtidigt bidrar detta stöd till den finansiella stabiliteten också utanför mottagarlandets gränser med hänsyn till de betydande internationella kopplingar (också interbankrelationer) som föreligger. Det nya ekonomiska program som åtgärden stöder omfattar bland annat en påskyndad minskning av underskottet under både 2008 och 2009, som skulle minska den offentliga sektorns finansieringsbehov, samt ett antal riktade insatser för att stimulera marknaden för den offentliga upplåningen och öka likviditeten på valutasvappmarknaden. Slutligen är detta stöd, som ska förvaltas av kommissionen i samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén, ett sätt att säkerställa att EU förblir nära involverat i utformningen av den ungerska ekonomiska politiken och att denna är förenlig med Ungerns åtaganden i EU-sammanhang och med rådets rekommendationer, särskilt i samband med genomförandet av det nationella reformprogrammet samt konvergensprogrammet och förfarandet vid alltför stora underskott.

               Gemenskapens upplåning på kapitalmarknaderna eller från finansiella institut för att tillhandahålla lånet till Ungern täcks av gemenskapsgarantin. Lånet tas upp på kapitalmarknader eller från finansiella institut. Det lånebelopp (exklusive ränta och andra avgifter) som ska beviljas Ungern uppgår till 6,5 miljarder euro.

               Europeiska unionens garantifacilitet kommer att göra det möjligt för kommissionen att sköta lånebetalningarna om Ungern skulle fallera.

               För att fullgöra sina förpliktelser får kommissionen provisoriskt utnyttja egna likvida medel för lånebetalningar. I så fall gäller artikel 12 i rådets förordning(EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 om genomförande av beslut 2000/597/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel (EGT L 130, 31.5.2000, s. 1).

               5.BERÄKNINGSMETOD

               Ej tillämpligt.

               6.PLAN ÖVER UTBETALNINGAR (i euro)

               Ej tillämpligt.

                        Rubrik

                        Anslag

                        Utbetalningar

                        År n

                        År n+1

                        År n+2

                        År n+3

                        Följande budgetår

                        År n

                        År n+1

                        År n

                        År n+1

                        Totalt

                     (1)
                  Marknaden för statsobligationer utsattes t.ex. för tillfälliga påfrestningar under våren 2008, till största delen beroende på att de ungerska pensions fonderna ändrade sammansättningen av sina portföljer.

                     (2)
                  EGT L 53, 23.2.2002, s. 1.


     SV

SV        SV
 ---pagebreak---        EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

                                           Bryssel den 8.1.2009
                                           KOM(2009) 4 slutlig

                       Rekommendation till

                       RÅDETS BESLUT

                om ömsesidigt bistånd till Lettland

                                och

                            Förslag till

                       RÅDETS BESLUT

     om medelfristigt ekonomiskt gemenskapsstöd till Lettland

SV                                                                SV
 ---pagebreak---                                            Rekommendation till

                                           RÅDETS BESLUT

                                   om ömsesidigt bistånd till Lettland

                                                    och

                                                Förslag till

                                           RÅDETS BESLUT

                      om medelfristigt ekonomiskt gemenskapsstöd till Lettland

                                             MOTIVERING

     1.       INLEDNING

     I Lettlands ekonomi har betydande obalanser ackumulerats under senare år genom att en
     snabb ekonomisk tillväxt underblåsts av lätta kreditvillkor och en alltför expansiv
     finanspolitik. Situationen har förvärrats betydligt av den globala krisen på finansmarknaderna
     och den allmänt mer ogynnsamma inställningen de nya marknadsekonomierna, som gjort det
     svåra och dyrare att få tillgång till krediter. De lettiska kapital- och finansmarknaderna kom
     under kraftigt tryck sedan början av oktober, vilket avspeglade ökade farhågor om
     hållbarheten i landets ekonomiska och finansiella situation. Tillståndet i banksektorn var
     särskilt oroande, och i synnerhet landets största inhemskt ägda banks (Parex) förmåga att
     överleva krisen. Banken, som staten senare övertog ägandet i och kontrollen över, var starkt
     beroende av extern finansiering. Lettland har sammanfattningsvis drabbats av en plötslig och
     allvarlig bank- och betalningsbalanskris.

     De lettiska myndigheterna kontaktade mot denna bakgrund EU och IMF för att förhöra sig om
     möjligheterna till finansiellt stöd. Kommissionen meddelade i samråd med rådets
     ordförandeskap den 22 november att EU var beredd att i samverkan med IMF bevilja ett
     samordnat finansieringspaket för att stärka Lettlands betalningsbalans. Det betonades
     emellertid att ett makroekonomiskt stödpaket endast kommer att beviljas under förutsättning
     att de lettiska myndigheterna lämnar ett tydligt åtagande om att genomföra ett strikt och
     trovärdigt ekonomiskt saneringsprogram. På grundval av diskussionerna med kommissionen
     och IMF antog det lettiska parlamentet den 12 december myndigheternas förslag till
     ekonomiskt stabiliserings- och reformprogram, Economic Stabilisation and Growth Revival
     Programme, (nedan kallat programmet). Programmets huvudsakliga mål är att inom landet
     och internationellt bevara förtroendet för det finansiella systemet, bidra direkt och indirekt till
     att hejda och vända den negativa trenden för kostnadskonkurrenskraften och inflationen
     genom att som en central åtgärd i en mycket stramare inriktning av finanspolitiken sänka den
     offentliga sektorns lönekostnader, samt att stärka ekonomins tillväxtpotential genom en rad
     strukturella reformer.

SV                                                   2                                                     SV
 ---pagebreak---      2.      DEN SENASTE TIDENS MAKROEKONOMISKA UTVECKLING

     Efter en långvarig period av hög tillväxt sedan slutet av 1990-talet, till stor del baserad på
     inhemsk efterfrågan, ökade Lettlands reala BNP med tvåsiffriga tal under 2005-2007.
     Drivkraften i tillväxten var i första hand en mycket stark kreditexpansion, kraftigt stigande
     privatkonsumtion och fastighetsinvesteringar, som emellertid upphörde vid mitten av 2007 på
     grund av att de övervärderade fastighetspriserna inte längre kunde upprätthållas. Under dessa
     år inträdde ett skifte i ekonomins struktur från handelssektorn till sektorn för icke-
     handelsvaror, vilket undergrävde hållbarheten i de utrikes affärerna och resulterade i
     allvarliga överhettningspåfrestningar.

     BNP föll kraftigt under de tre första kvartalen 2008, en trend som beräknas fortsätta, främst
     till följd av sjunkande privat konsumtion och sjunkande investeringar. Den privata
     konsumtionen har drabbats av hög inflation, fallande fastighetspriser, stigande
     skuldavbetalningar, minskade lånemöjligheter och försämrade sysselsättnings- och
     inkomstförväntningar. Bygg- och anläggningsinvesteringar sjunker i linje med att fastighets-
     och investeringsboomen upphört som ett resultat av de svaga efterfrågeutsikterna både inom
     landet och utomlands. Företagssektorn står under ett kraftigt kostnadstryck på grund av ökade
     arbetskostnader och finansieringssituationen är alltmer ansträngd. EU-finansierade projekt
     och offentliga projekt i allmänhet kommer att något mildra effekterna av den kraftiga
     nedgången i andra investeringar. BNP beräknas dock krympa under en ganska lång period
     med mycket svag inhemsk efterfrågan som i otillräcklig utsträckning uppvägs av ökad
     nettoexport.

     Arbetsmarknadssituationen har endast nyligen börjat att dämpas, men arbetsmarknadens
     reaktion på nedgången i den inhemska efterfrågan kommer att bli betydande. Arbetslösheten
     har redan ökat från 6,3 % för andra kvartalet till 7,2 % för tredje kvartalet 2008 och
     löneökningstakten i nominella termer avtar, även om detta sker från mycket höga nivåer. Den
     lettiska arbetsmarknaden beräknas vara ganska flexibel, vilket bör begränsa de produktions-
     och arbetsmarknadskostnader som sammanhänger med anpassningen av lönerna till
     produktiviteten.

     Inflationstakten, mätt som det harmonierade konsumentprisindexet (HKPI) sjönk till 11,8 % i
     november efter att ha nått en högsta nivå i maj 2008 på 17,7 %. Kärninflationen1 (11,0 % i
     november) och tjänsteprisinflationen faller stadigt, i takt med avtagande efterfrågetryck.
     Utsikterna för en fortsatt kraftigt minskad inflation på grund av den förväntade kraftiga
     försvagningen av den inhemska efterfrågan, lägre löner i den offentliga sektorn (se avsnitt 6)
     som leder till löneåterhållsamhet i den privata sektorn, och lägre globala råvarupriser.

     Obalanserna i de utrikes affärerna har varit mycket stora med en ohållbar uppbyggnad av
     skulder till utlandet, men under 2008, med sjunkande inhemsk upptagningsförmåga
     (absorption), har utlandsupplåningen minskat väsentligt. Betalningsbalanssituationen och
     utlandsställningen diskuteras i avsnitt 5 nedan.

     1
            Definierad som det allmänna prisindexet exklusive energi och obearbetade livsmedel.

SV                                                       3                                            SV
 ---pagebreak---      3.       OFFENTLIGA FINANSER
     I Lettland vilar ett större ansvar på finanspolitiken till följd av det begränsade utrymmet för
     penningpolitiken inom ramen för en fast kvasifast växelkursregim2. Lettland har inte desto
     mindre bedrivit en konjunkturförstärkande finanspolitik under överhettningskonjunkturen
     2005-2007, även om utfallet för de offentlig finanserna i nominella termer förbättrats, trots de
     upprepade råd som lämnats i rådets yttranden om flera uppdateringar av Lettlands
     konvergensprogram. Ej förutsebara inkomster förbrukades som regel genom förfarandet med
     tilläggsbudgetar inom budgetåret och inga reserver lades upp för sämre tider.
     Löneökningstakten i den offentliga sektorn drev på löneökningarna i den privata sektorn, med
     lönenivåer som var jämförelsevis högre i den offentliga sektorn. Mer än 30 % av de
     förvärvsarbetande i Lettland arbetar i den offentliga sektorn och, med tanke på att
     tjänstesektorn är förhållandevis stor, och står för omkring 75 % av bruttoförädlingsvärdet, har
     lönesättningen i den offentliga sektorn stor inverkan på lönerna i den privata sektorn.
     Under de första tio månaderna 2008 sjönk intäkterna från mervärdesskatt dramatiskt (en
     minskning med cirka 3 % på årsbasis) till följd av en kraftig nedgång i privatkonsumtionen.
     Intäkterna från andra viktiga skatteslag stod inledningsvis emot ganska väl med stöd av den
     höga inflationen, men dessa gynnsamma effekter har också börjat att klinga av. Den lettiska
     statskassan uppskattar att statsbudgetens konsoliderade underskott 2008, som inbegriper den
     statliga sektorn och budgeten för socialförsäkringsfonden, kan hamna på omkring 2 ½–2¾ %
     av BNP3. Med tanke på att den kommunala sektorn under rådande omständigheter möjligtvis
     kan komma att uppvisa ett litet underskott (trots utgiftstak som syftade till att bibehålla balans
     eller överskott i de lägre förvaltningsnivåernas budgetar) tycks underskottet i den offentliga
     sektorns finanser 2008 uppgå till närmare 3 % av BNP.

     I den budget för 2009 som parlamentet antog den 14 november planerades ett underskott i
     statsbudgeten på 1½ % av BNP, men den uppgiften baserades på ett orealistiskt antagande om
     en produktionsminskning på endast 1 %. I budgeten ingick betydande skattesänkningar och
     utgiftsökningar. Det var då redan tydligt att produktionsvolymen skulle minska betydligt mer
     och att det förelåg risk för att underskottet skulle stiga till mycket höga tal. Underskottet i den
     offentliga sektorns finanser, inklusive ett mycket litet underskott i den kommunala sektorn,
     beräknades av myndigheterna bli 1,8 % av BNP med ett primärt underskott på 1,1 % av BNP.
     Mot bakgrund av statistiska uppgifter om skatteinbetalningarna under de senaste månaderna
     2008 och försämrade konjunkturutsikter för 2009, blev det förväntade saldot i de offentliga
     finanserna betydligt sämre än det underskott på 5,6 % av BNP som beräknats i
     kommissionens höstprognos. Den offentliga skuldkvoten, som vid slutet av 2007 uppgick till
     9,5 %, var däremot en av de lägsta i EU.

     4.       DE FINANSIELLA MARKNADERNA

     Lettlands finansiella system domineras nästan helt av banksektorn, som utvecklats mycket
     snabbt under de senaste tio åren. Man kan tydligt urskilja två segment. Å ena sidan de
     utlandsägda bankerna, som i huvudsak finansieras direkt genom lån från moderbolagen, med
     en marknadsandel på omkring 70 %. Å andra sidan de inhemska bankerna som i huvudsak
     finansieras genom utländska konsortielån och insättningar från personer bosatta i utlandet.

     2
            Lettland har en lång tradition av fast paritet för sin valutas växelkurs, lats, från 1994 till särskilda
            dragningsrätter (SDR) och från 2005 till euron. I maj 2005 gick Lettland med i ERM II och införde
            ensidigt ett fluktuationsutrymme på +/- 1 % kring centralkursen gentemot euron.
     3
            Uppgift enligt metodiken i den nationella statistiken, exklusive den kommunala sektorn.

SV                                                        4                                                            SV
 ---pagebreak---      Vikten av insättningar från utomlands bosatta personer, som i början av november 2008
     utgjorde 43,5 % av alla insättningar som inte kommer från monetära och finansiella institut, är
     ett särskilt framträdande inslag. Lettlands finansiella system förlitar sig därför huvudsakligen
     på extern finansiering, vare sig den kommer från moderbolag, utomlands bosattas
     insättningar, eller konsortielån. Den resulterande mycket höga och stigande nivån på
     utlandsskulderna har sin motsvarighet i lån till personer bosatta i landet, till övervägande del i
     utländsk valuta (närmare 90 % av alla lån). Den inhemska utlåningen har stigit från 10 % av
     BNP 1997 till 90 % 2007. Därför tycks de två främsta risker som påverkar Lettlands
     banksystem vara likviditets- och kreditrisker.

     Likviditetsrisken har redan visat sig i form av en oavbrutet ansträngd likviditetssituation
     sedan oktober 2008. På grund av förväntade återbetalningsproblem aviserade två utländska
     banksyndikat tydligt att de kan komma att begära förtida återbetalning av lån Parex Bank på
     totalt 0,8 miljarder euro som förfaller till betalning i februari respektive juni 2009. Detta ledde
     till att banken delvis nationaliserades den 10 november 2008. De offentliga lånegarantier som
     därigenom beviljades bedömdes emellertid vara otillräckliga, vilket ledde till att Parex fullt ut
     nationaliserades i början av december samt till att begränsningar för uttag av insättningar (50
     000 euro per månad för privatpersoner) infördes. Trots dessa åtgärder har Parex och inhemska
     banker med liknande affärsmodeller därefter noterat mycket betydande uttag från utländska
     kontoinnehavare, av vilka endast en mycket liten del har återinsatts hos andra banker i
     Lettland. Det systematiska likviditetstryck som föranledde den lettiska centralbanken att
     meddela ytterligare sänkningar av centralbankens obligatoriska reservkvot från 7 % till 5 %
     för kortfristiga skuldförpliktelser och från 5 % till 3 % för skulder med en löptid på mer än 2
     år, för att därigenom frigöra likviditet (dessa beslut trädde i kraft i två steg med en
     procentenhet åt gången den 24 november och 24 december). Åderlåtningen av reserverna har
     emellertid fortsatt och den lettiska centralbankens utlandsställning netto försämrades med 0,9
     miljarder euro från början av oktober 2008 till slutet av året. Insättningar av både personer
     med hemvist i landet och personer bosatta i utlandet i utlandsägda banker har under samma
     period ökat, och, viktigast i detta sammanhang är att det tycks vara säkerställt att
     moderbolagen kommer att tillhandahålla likviditetsstöd.

     Kreditriskerna har ännu inte resulterat i betydande förluster, men kreditförlusterna förväntas
     att stiga under de kommande månaderna. Samtidigt som andelen obetalda lån som förfallit till
     betalning redan ökat, utgör de nödlidande lånen fortfarande mindre ån 1 % av den totala
     utlåningen, också till följd av den pågående omstruktureringen av problemlån. Den negativa
     effekten av den förväntade utdragna lågkonjunkturen på den bofasta befolkningens inkomster
     och i förlängningen deras förmåga att återbetala skulder kommer helt klart att öka.
     Solvenskvoterna kommer att sjunka, och kan komma att närma sig miniminivån enligt
     regelverket, vilket i så fall skulle kräva tillskott av kapital.

     Banksektorns nuvarande och framtida ställning avhänger av objektiva faktorer, men
     sammanhänger också med trovärdighet och förtroendeskapande förväntningar. Det är i detta
     skede därför mycket viktigt att säkerställa förtroendet i syfte att stabilisera insättningsbasen
     och lätta likviditetstrycket. Med tanke på de ansträngda offentliga finanserna, blir
     återställandet av finanssektorn förtroendet för finanssektorn bara trovärdigt om det förenas
     med ett kraftigt internationellt finansiellt stöd.

SV                                                   5                                                     SV
 ---pagebreak---      5.       BETALNINGSBALANS OCH EXTERNT FINANSIERINGSBEHOV

     Lettlands konjunkturhausse fram till 2007 kännetecknades av framväxten av stora obalanser i
     de utrikes affärerna och en ohållbar uppbyggnad av utlandsskulder. Utlandsskulden brutto
     översteg mot slutet av 2007 135 % av BNP (med en netto utlandsskuld på 52 % av BNP).
     Utlandsställningen försämrades mot slutet av 2007 till att visa en nettoskuldsättning på 79 %
     av BNP, och nettoskulderna beräknas vid utgången av andra kvartalet 2008 ha ökat till 82 %
     av BNP.

     Utlandsupplåningen har minskat väsentligt under 2008 med en avtagande inhemsk absorption.
     Enligt den lettiska centralbankens preliminära beräkningar minskade det nuvarande
     bytesbalansunderskottet till omkring 12 ½ % av BNP under det tredje kvartalet 2008 (från att
     ha nått sin kulmen med över 27 % av BNP under det fjärde kvartalet 2006). Underskottet i
     handelsbalansen 2009 förväntas att ligga kvar kring 10 % av BNP (samma nivå som de sista
     månaderna 2008), men till följd av en positiv tjänstebalans och en löpande förbättring av
     saldot för faktorinkomster bör underskottet i bytesbalansen bli lägre. För att säkerställa att
     grundvalen för BNP-tillväxten läggs om från en minskande inhemsk efterfrågan till en ökande
     export behöver löneutvecklingen kopplas närmare till produktivitetsutvecklingen och till
     framsteg i det strukturella reformarbetet som stärker ekonomins utbudssida.

     En korrigering av underskottet i bytesbalansen från de senaste årens ohållbara nivåer är en
     avgörande faktor när det gäller att återupprätta en sund betalningsbalanssituation, men det
     kommer inte att vara tillräckligt i sig för att uppnå en hållbar utlandsställning med tanke på
     landets stora lånestock, merparten i form av kortfristiga lån. Den externa
     finansieringssituationen förväntas fortsatt att vara mycket ansträngd under ganska lång tid
     framåt, med minskad tillgång på utlandskrediter, potentiell avtömning av insättningar från
     såväl inhemska som utländska insättare och försämrade utsikter för utländska
     direktinvesteringar i landet. En fortsatt avtappning av valutareserven (som minskade med
     omkring 25 % mellan oktober och december 2008) skulle äventyra möjligheterna att
     upprätthålla Lettlands fasta växelkurs. Mot denna bakgrund kommer det att behövas externt
     ekonomiskt stöd, som backas upp av ett strikt ekonomisk-politiskt program, för att på kort sikt
     avhjälpa likviditetssvårigheterna och samtidigt stödja en medelfristig extern anpassning under
     ordnade former.

     Kommissionen finner av nu redovisade skäl att det föreligger ett allvarligt hot mot den lettiska
     betalningsbalansen och rekommenderar därför rådet att anta ett beslut om ömsesidigt bistånd.

     6.       LETTLANDS EKONOMISKA STABILISERINGS- OCH REFORMPROGRAM (ECONOMIC
              STABILISATION AND GROWTH REVIVAL PROGRAMME). MAKROEKONOMISKA
              ÅTGÄRDER OCH ÅTGÄRDER SOM GÄLLER DET FINANSIELLA SYSTEMET

     Pågående diskussioner mellan de lettiska myndigheterna och potentiella bidragsgivare till ett
     samordnat paket för internationellt finansiellt bistånd ledde till att myndigheterna antog ett
     ambitiöst ekonomisk-politiskt program (som, enligt vad som angavs ovan, godkändes av
     parlamentet den 12 december). Programmet baseras på ett bibehållande av den nuvarande fast
     växelkursen för den lettiska valutan lats, vilket även i fortsättningen kommer att förbli ankaret
     i den ekonomiskt politiken. Programmet syftar till att ta itu med den finansiella sektorns
     sårbarhet, korrigera finanspolitiska obalanser och förbättra konkurrenskraften samtidigt som
     det snäva fluktuationsbandet för valutans växelkurs bibehålls. Programmet innehåller bland
     annat et omedelbar och hållbar finanspolitisk konsolidering, en utförlig strategi för att lösa

SV                                                  6                                                    SV
 ---pagebreak---      bankkrisen, en förstärkt krishanteringskapacitet hos tillsynsmyndigheterna, omfattande
     strukturella reformer samt andra viktiga åtgärder. Programmet bygger på ett
     makroekonomiskt scenario med en BNP-minskning på 5 % 2009 och ytterligare 3 % 2010,
     åtföljt av en svag återhämtning 2011 på 2 %. Målet för den finanspolitiska strategin är att
     underskottet i de offentliga finanserna 2011inte för vara högre än 3 %, i syfte att uppfylla
     Maastrichtkriteriet för underskottet det året.

     Förhandlingarna om finansiellt bistånd med EU, IMF och andra parter, som satte
     strålkastarljuset på stora framtida budgetunderskott, föranledde regeringen att anta ett ändrat
     budgetförslag för 2009, som godkändes av parlamentet den 12 december i förening med det
     ekonomiska krisprogrammet för att stabilisera ekonomin. Ändringsbudgeten, som baseras på
     den reviderade BNP-prognosen med en nedgång i BNP på 5 % 2009, tar hänsyn till den
     senaste tidens försämrade ekonomiska utsikter och riktar in sig på ett underskott i de
     offentliga finanserna som understiger 5 % av BNP4, vilket innebär endast en mycket måttlig
     strukturell anpassning jämfört med det uppskattade utfallet 2008 (men ett betydligt högre
     underskott jämfört med den budget som godkändes i november). Vidare bör en fullständig
     tilläggsbudgetlag för 2009 som är förenlig med budgetförslaget från december antas före
     utgången av mars 2009.

     På utgiftssidan inriktas konsolideringen på en stor lönesänkning i den offentliga sektorn (med
     en justering på i genomsnitt 15 % i förhållande till den ursprungliga budgeten från den 14
     november 2008 – som dock enbart delvis tar tillbaka de stora reallöneökningar som
     registrerats under senare år) samt ytterligare personalminskningar. Därutöver planeras en stor
     minskning i löpande utgifter förutom löner. Minskade subventioner (förutom socialhjälp) och
     minskade utgifter för varor och tjänster samt en utgiftsåtstramning i den kommunala sektorn
     är några av de övriga betydande åtgärder som planeras. Den nationella samfinansieringen av
     EU-finansierade projekt kommer att bibehållas på planerad nivå och medverka till att styra
     om ekonomin mot handelssektorn. På inkomstsidan ingår bland annat en ökning av
     normalskattesatsen för mervärdesskatt med 3 procentenheter till 21 %, en ökning från 5 % till
     10 % av den nedsatta mervärdeskattesatsen som är tillämplig på snävare skattebas (främst
     läkemedel), ökade punktskatter på bränsle (för att uppfylla gemenskapens regelverk), vilket i
     någon mån uppvägs av en sänkning av personliga inkomstskattesatsen med 2 procentenheter.

     Ytterligare finanspolitisk konsolidering planeras för 2010, och ankaret i den medelfristiga
     finanspolitiska ramen är ambitionen att 2011 nå ned till ett offentligt underskott på högst 3 %
     av BNP, i enlighet med Maastrichtavtalet konvergenskriterier. Införandet av ytterligare
     utgiftsbegränsningar 2010, införandet av skatt på inkomst av kapital (10 %) och en ökning av
     fastighetsskatten i reala termer genom att ta bort undantagen i syfte att bredda skattebasen
     kommer ytterligare stärka konsolideringen av de offentliga finanserna det året. Åtgärder
     kommer dessutom att vidtas för att stärka utformningen och genomförandet av
     budgetförfarandena genom att anta en ny finanspolitisk ram och budgetreformlag.

     Utöver det finanspolitiska paket som beskrivs ovan söks en lösning för Parex Bank inom
     vilket de befintliga aktieägarna inte längre har något ägarintresse i banken, vilket utgör en
     förutsättning för eventuellt finansiellt stöd utifrån. Efter en första revision har regeringen
     redan tagit kontrollen över 85 % av bankens aktier. Företagsledningen har bytts ut. Den nya
     företagsledningen är i färd att utveckla en rekonstruktionsplan som syftar till att minimera

     4
            I detta stödprogram erkänns att Lettland kommer att bli föremål för ett förfarande vid alltför stora
            underskott under 2009.

SV                                                      7                                                          SV
 ---pagebreak---      statens förluster. Den kommer inom kort att söka erhålla ett fast åtagande från externa parter
     om att förnya Parex konsortiefinansiering.

     Andra åtgärder syftar till att garantera en mer övergripande stabilitet i banksektorn på
     medellång till lång sikt. Myndigheterna kommer som ett första steg att försöka återställa
     förtroendet för banksystemet. Riktade granskningar kommer att genomföras i banksystemet
     för att säkerställa att alla banker är solventa och har tillräckligt kapital. Livskraftiga banker i
     behov av kapital kommer att uppmanas att uppnå en rekonstruktionslösning med privat
     finansiering genom utomstående investerare eller fusioner, eller kapitaltillskott från
     moderbanker.

     Den privata sektorn står för nästan hela den nuvarande utlandsskulden. För att få ned
     skuldnivåerna till en nivå som är förenlig med en framtida hållbar tillväxt utgör
     skuldrekonstruktion en viktig del av programmet och är ett komplement till policyåtgärder på
     områdena för god banksed, stabilitetstillsyn och penningpolitik. Den lämpliga rättsliga
     grunden för förlängning av den befintliga skuldens löptider och omstruktureringen av dess
     valutasammansättning kommer att förstärkas. Man kommer även att ge prioritet åt att
     underlätta obeståndsförfaranden och snabba genomföranden av omstruktureringsplaner.

     I den ekonomisk-politiska programmet ingår även strukturella reformåtgärder med stöd i
     Lissabonstrategin, såsom en aktiv arbetsmarknadspolitik och politik för livslångs lärande, ett
     ökat deltagande av aktörer från den privata sektorn i FoU- och innovationsverksamhet,
     exportfrämjande åtgärder och undanröjande av administrativa pålagor på företagen.

     7.       EU-STÖDET INOM RAMEN FÖR BETALNINGSBALANSFACILITETEN INGÅR I EN
              INTERNATIONELL SATSNING

     Mot bakgrund av de allvarliga betalningsbalansproblem som Lettland upplever, och förutsatt
     att de lettiska myndigheterna lämnar ett tydligt åtagande att genomföra ett betydande
     ekonomiskt saneringsprogram, rekommenderar kommissionen, efter samråd med Ekonomiska
     och finansiella kommittén den 12 januari 2009, rådet att bevilja ömsesidigt bistånd enligt
     artikel 119 i fördraget.

     Efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén föreslår kommissionen även att
     rådet, efter att på kommissionens rekommendation ha antagit ovan nämnda beslut om
     ömsesidigt bistånd till Lettland, antar ett beslut inom ramen för EU:s system för
     medlemsstater (som regleras av rådets förordning (EG) nr 332/2002 av den 18 februari 2002)
     om medelfristigt ekonomiskt stöd till Lettland på upp till 3,1 miljarder euro för att stödja
     hållbarheten i landets betalningsbalans.

     Medelfristigt finansiellt bistånd kommer i ett läge när det inhemska och internationella
     förtroendet för det finansiella systemet i Lettland är allvarligt hotat, när situationen för de
     offentliga finanserna förvärras och när landet står inför ett betydande finansiellt tryck på kort
     sikt. Biståndet syftar sammantaget till att underlätta nödvändiga externa och interna
     anpassningar. De uppskattade totala finansieringsbehoven under perioden fram till och med
     första kvartalet 2011 uppgår till 7,5 miljarder euro. I denna summa ingår kompensation för
     förväntade underskott i bytes- och kapitalbalansen, uttag av bankinsättningar, ofullständig
     omsättning av lån som förfaller till betalning, fel och misstag i betalningsbalansen samt
     uppbyggnad av internationella reserver till en betryggande nivå.

SV                                                   8                                                     SV
 ---pagebreak---      Stödet är tänkt att ges i samverkan med IMF och andra multilaterala och bilaterala
     bidragsgivare. Det avses att betalas ut i sex trancher och vara förenat med ekonomisk-
     politiska villkor. Det föreslagna beslutet är tänkt att upphöra att gälla tre år efter
     ikraftträdandet. De ekonomisk-politiska villkor som är knutna till utbetalningen av EU-lån
     kommer att fastställas i ett samförståndsavtal som kommer att ingås med de lettiska
     myndigheterna. De viktigaste punkterna i dessa villkor gäller följande:

     En betydande konsolidering av de offentliga finanserna under perioden till 2011. I
     förhållande till den ursprungliga budgeten från den 14 november 2008 planeras en mycket
     stor konsolidering av de offentliga finanserna under 2009, där målsättningen är ett
     budgetunderskott på högst 5 % av BNP och en ytterligare konsolidering under 2010. I de
     budgetåtgärder som ska medverka till att uppnå detta ingår bland annat följande: i) antagandet
     av ett tydligt finanspolitiskt program på medellång sikt som är tänkt att till 2011 få ned
     underskottet i de offentliga finanserna under fördragets referensvärde på 3 % av BNP, ii) en
     sänkning, inom ramen för de medelfristiga budgettaken, av den offentliga sektorns
     genomsnittliga lönekostnader i nominella termer med omkring 15 % under 2009. Detta är
     även avsett att gälla lokala myndigheter, offentliga organ och statsägda företag. iii)
     avskaffandet av bonusar och liknande ersättningar, iv) en minskning av antalet sysselsatta i
     den offentliga sektorn och på kommunal nivå med minst 5 %, v) betydande minskningar av
     subventioner (förutom socialbidrag) och i löpande utgifter för varor och tjänster samt vi)
     genomförandet av EU-finansierade projekt på tidigare planerade nivåer.

     Finansiella åtgärder som villkor för bistånd som syftar till att garantera en mer övergripande
     stabilitet i banksektorn på medellång till lång sikt. Myndigheterna kommer som ett första steg
     att försöka återställa förtroendet för banksystemet. Riktade granskningar kommer att
     genomföras i banksystemet för att säkerställa att alla banker är solventa och har tillräckligt
     kapital. Livskraftiga banker i behov av kapital kommer att anmodas att uppnå en
     rekonstruktionslösning med privat finansiering genom utomstående investerare eller fusioner,
     eller kapitaltillskott från moderbanker. Ett betydande steg i denna process var de separata
     uttalandena av den 18 december 2008 från tre stora utländska bankkoncerner som är
     moderbolag till banker i Lettland om deras åtagande att bli kvar i Lettland och stödja sin
     verksamhet där.

     Skuldrekonstruktion i den privata sektorn för att minska sårbarheten till följd av höga
     skuldsättningsnivåer (den privata sektorn står för nästan hela utlandsskulden) och för att
     komplettera policyåtgärder på områdena för god banksed, stabilitetstillsyn och penningpolitik.
     Den lämpliga rättsliga grunden för omläggning av den befintliga skuldens löptider och
     valutasammansättning bör förstärkas. Man måste också ge prioritet åt att underlätta
     obeståndsförfaranden och snabba genomföranden av omstruktureringsplaner. Detta inbegriper
     ändringar av insolvenslagstiftningen för att underlätta ackord mellan livskraftiga företag och
     deras fordringsägare samt förbättra den rättsliga ramen kring personliga konkurser.

     Strukturella åtgärder på områdena för inkomstpolitik, finanspolitisk disciplin och beträffande
     budgetprocessen och budgetstyrningen. Budget- och finansförvaltningslagen kommer att
     ändras för att stärka bestämmelserna om finansiellt ansvar, överblickbarhet och
     redovisningsskyldighet, och den medelfristiga budgetramen kommer att börja tillämpas i
     praktiken. En särskild kommitté kommer att inrättas för att övervaka att löneutvecklingen är
     återhållsam och för att utfärda rekommendationer som säkerställer att löneutvecklingen
     medverkar till att återställa konkurrenskraften.

SV                                                 9                                                  SV
 ---pagebreak---      Strukturella reformåtgärder bland annat tar stöd i Lissabonstrategin, såsom en aktiv
     arbetsmarknadspolitik och politik för livslångs lärande, ökat deltagande av aktörer från den
     privata sektorn i FoU- och innovationsverksamhet, exportfrämjande åtgärder och minskade
     administrativa pålagor på företagen.

     För att möjliggöra nödvändig flexibilitet under de rådande förhållandena på marknaden
     föreslås det att räntesvappar ska få användas som alternativ vid upplåningen för finansiering
     av lånet. Till skydd för EU:s budget ska det krävas att motparterna i eventuella sådana
     svappar ska ha högsta kreditkvalitet.

SV                                                10                                                 SV
 ---pagebreak---                                           Rekommendation till

                                          RÅDETS BESLUT

                                  om ömsesidigt bistånd till Lettland

     EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE
     med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 119,

     med beaktande av rekommendationen från kommissionen i samråd med Ekonomiska och
     finansiella kommittén, och

     av följande skäl:

     (1)    Lettlands kapital- och finansmarknaden har mot bakgrund av det mycket höga externa
            finansieringsbehovet på senare tid kommit under tryck, vilket avspeglar en allmän
            försämring i marknadssentiment, och ökade farhågor beträffande den lettiska
            ekonomins hälsotillstånd med tanke på dess stora obalanser i form av ett stort externt
            underskott och en mycket stor utlandsskuld, allt svagare offentliga finanser och hög
            kostnads- och prisinflation. Den lettiska banksektorn har drabbats av allvarliga
            problem med likviditeten och förtroendet. Nivån på valutareserven har minskat i takt
            med att centralbanken intervenerat för att upprätthålla växelkursens fasta paritet.

     (2)    Rådet ser regelbundet över den ekonomiska politik som förs i Lettland, särskilt inom
            ramen för Lettlands konvergensprogram och nationella reformprogram, liksom i
            samband med konvergensrapporterna.

     (3)    Lettlands totala externa upplåningsbehov fram till och med första kvartalet 2011
            uppskattas till 7,5 miljarder euro.

     (4)    De lettiska myndigheterna har begärt omfattande finansiellt bistånd från EU och andra
            internationella finansiella institut och länder för att medverka till att uppnå en hållbar
            betalningsbalanssituation.

     (5)    Det föreligger ett allvarligt hot mot den lettiska betalningsbalansen, vilket motiverar
            att ömsesidigt gemenskapsbistånd skyndsamt beviljas i samverkan med IMF och andra
            bidragsgivare.

     (6)    Det finansiella stödpaketet avses att beviljas under förutsättning att de lettiska
            myndigheterna lämnar ett tydligt åtagande att genomföra ett ambitiöst program för
            reformering av finanspolitiken, det finansiella systemet samt åtar sig att genomföra
            strukturella reformer i syfte att underlätta externa och interna anpassningar, stabilisera
            ekonomin och återställa förtroendet för den ekonomiska politiken. Kommissionen ska
            i samarbete med Ekonomiska och finansiella kommittén regelbundet och ingående
            kontrollera att de ekonomisk-politiska villkoren för stödet fullt ut uppfylls.

SV                                                 11                                                    SV
 ---pagebreak---      HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
                                               Enda artikel
     Gemenskapen ska bevilja Lettland ömsesidigt bistånd.

     Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

     Utfärdat i Bryssel, […]
                                                     På rådets vägnar
                                                     Ordförande

SV                                                    12                SV
 ---pagebreak---                                               Förslag till

                                         RÅDETS BESLUT

                      om medelfristigt ekonomiskt gemenskapsstöd till Lettland

     EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE
     med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

     med beaktande av rådets förordning (EG) nr 332/20025 av den 18 februari 2002 om
     upprättandet av ett system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters
     betalningsbalans, särskilt artikel 3.2,

     med beaktande av förslaget från kommissionen i samråd med Ekonomiska och finansiella
     kommittén, och

     av följande skäl:

     (1)    Rådet beslutade den […] att bevilja Lettland ömsesidigt bistånd.

     (2)    Lettlands kapital- och finansmarknader har mot bakgrund av det mycket höga externa
            finansieringsbehovet på senare tid kommit under tryck, vilket avspeglar en allmän
            försämring i marknadssentiment, och ökade farhågor beträffande den lettiska
            ekonomins hälsotillstånd med tanke på dess stora obalanser i form av ett stort externt
            underskott, allt svagare offentliga finanser och hög kostnads- och prisinflation. Den
            lettiska banksektorn har drabbats av allvarliga problem med likviditeten och
            förtroendet. Nivån på valutareserven har minskat i takt med att centralbanken
            intervenerat för att upprätthålla växelkursens fasta paritet.

     (3)    Lettlands totala externa upplåningsbehov fram till och med första kvartalet 2011
            uppskattas till 7,5 miljarder euro.

     (4)    Det är lämpligt att ge gemenskapsstöd till Lettland på upp till 3,1 miljarder euro inom
            ramen för det system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters
            betalningsbalans som inrättades genom förordning (EG) nr 332/2002. Detta stöd bör
            ges i förening med ett lån från Internationella valutafonden på 1,5 miljarder särskilda
            dragningsrätter (1200 % av Lettlands IMF-kvot, cirka 1,7 miljarder euro) enligt ett
            stand-by-avtal med IMF som godkändes den 23 december 2008. De nordiska länderna
            (Sverige, Danmark, Finland och Norge) ska tillsammans bidra med 1,8 miljarder euro,
            Världsbanken med 0,4 miljarder euro, Europeiska banken för återuppbyggnad och
            utveckling (EBRD), Tjeckiska republiken, Polen och Estland med sammantaget 0,5
            miljarder euro. Detta blir totalt 7,5 miljarder euro under perioden fram till och med
            första kvartalet 2011.

     (5)    Gemenskapsstödet bör förvaltas av kommissionen. De särskilda ekonomisk-politiska
            villkor som man kommit överens med de lettiska myndigheterna om efter samråd med
            Ekonomiska och finansiella kommittén bör fastställas i ett samförståndsavtal. De bör

     5
            EGT L 53, 23.2.2002, s. 1.

SV                                                13                                                  SV
 ---pagebreak---            bland annat inbegripa åtgärder som syftar till att stoppa det omedelbara
           likviditetstrycket, återställa banksektorns långsiktiga stabilitet, korrigera
           finanspolitiska obalanser och till att anta politiska åtgärder inom landet för att förbättra
           konkurrenskraften. Åtgärderna bör inbegripa en omedelbar och hållbar finanspolitisk
           konsolidering, en övergripande strategi för att lösa bankkrisen, en förstärkt
           krishanteringskapacitet hos tillsynsmyndigheterna, omfattande strukturella reformer
           liksom andra viktiga åtgärder. Kommissionen bör ange de närmare finansiella
           villkoren i låneavtalet.

     (6)   Stödet bör ges för att stoppa det omedelbara likviditetstrycket och på villkor att
           ekonomisk-politiska åtgärder vidtas för att återställa banksektorns långsiktiga
           stabilitet, korrigera finanspolitiska obalanser samt att politiska åtgärder inom landet
           antas som ska leda till att förbättra konkurrenskraften och samtidigt bibehålla det
           snäva fluktuationsutrymmet för växelkursen kring den nuvarande centralkursen.

     HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
                                                Artikel 1
     1.     Gemenskapen ska bevilja Lettland ett medelfristigt lån på högst 3,1 miljarder euro
            med en längsta genomsnittlig löptid på fem år.

     2.     Gemenskapens ekonomiska stöd ska vara tillgängligt under tre år från och med den
            första dagen efter detta besluts ikraftträdande.
                                                Artikel 2
     1.     Stödet ska förvaltas av kommissionen på ett sätt som är förenligt med Lettlands
            åtaganden och rådets rekommendationer. Dessa villkor ska fastställas genom ett
            samförståndsavtal. Kommissionen ska ange de närmare finansiella villkoren i
            låneavtalet.

     2.     Kommissionen ska regelbundet i samarbete med Ekonomiska och finansiella
            kommittén kontrollera att de ekonomisk-politiska villkoren för stödet uppfylls.
            Kommissionen ska hålla Ekonomiska och finansiella kommittén underrättad om
            eventuell refinansiering av upplåningen eller omstrukturering av de finansiella
            villkoren.

     3.     Lettland ska vara berett att anta och genomföra ytterligare konsolideringsåtgärder för
            att stabilisera ekonomin om sådana åtgärder kommer att bli nödvändiga under
            stödprogrammets löptid. De lettiska myndigheterna ska samråda med kommissionen
            i förväg om antagandet av alla sådana eventuella ytterligare åtgärder.

                                                Artikel 3

     1.     Kommissionen ska tillhandahålla stödet till Lettland i högst sex trancher, vilkas
            storlek ska fastställas i samförståndsavtalet.

     2.     Den första tranchen ska göras tillgänglig under förutsättning att låneavtalet och
            samförståndsavtalet trätt i kraft.

     3.     Om så krävs för att finansiera lånet ska räntesvappar med motparter med högsta
            kreditkvalitet få användas med vederbörlig försiktighet.

SV                                                 14                                                     SV
 ---pagebreak---      4.    Kommissionen ska besluta om frisläppande av ytterligare trancher efter att ha
           inhämtat Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande.

     5.    För frisläppandet av varje ytterligare delbelopp ska det krävas ett tillfredsställande
           genomförande av den lettiska regeringens nya ekonomiska program (det ekonomiska
           stabiliserings och reformprogrammet Economic Stabilisation and Growth Revival
           Programmet), som ingår i konvergensprogrammet, och, i synnerhet, de särskilda
           ekonomisk-politiska villkor som anges i samförståndsavtalet. Dessa åtgärder skall
           bland annat inbegripa följande:

          (a)   Antagandet av ett tydligt finanspolitiskt program på medellång sikt som är
                tänkt att till 2011 få ned underskottet i de offentliga finanserna under fördragets
                referensvärde på 3 % av BNP.

          (b)   Genomförandet av budgeten för 2009 i dess ändrade utformning genom den
                tilläggsbudget som antogs den 12 december 2008 (och som ska ändras i detalj
                under första kvartalet 2009), vars mål är ett underskott i de offentliga
                finanserna på högst 5 % av BNP.

          (c)   En minskning under 2009 av den offentliga sektorns genomsnittliga
                lönekostnader i nominella termer med omkring 15 % i förhållande till den
                ursprungliga budgeten från den 14 november 2008 och med ytterligare 2 %
                under 2010-2011.

          (d)   En minskning under 2009 av antalet sysselsatta i den offentliga sektorn och i
                den kommunala sektorn med minst 5 %.

          (e)   En förstärkning av utformningen och genomförandet av budgetförfarandena
                genom antagandet av en ny finanspolitisk ram och budgetreformlag.

          (f)   Införandet av ett tydligt och överblickbart löneutbetalningssystem för direkt
                anställda i den offentliga förvaltningen samt upprättandet av ett enhetligt
                system för personalplanering och personalstyrning för den offentliga sektorns
                institutioner.

          (g)   Mekanismer för att säkerställa stabilitet i banksektorn som helhet på medellång
                till lång sikt. Dessa bör begränsa kredittillväxten till hållbara nivåer och
                undvika ett kraftigt beroende av osäkrad utlandsfinansiering. Riktade
                granskningar ska genomföras i banksystemet för att säkerställa att alla banker
                är solventa och har tillräckligt kapital.

          (h)   Lämpliga åtgärder rörande omstrukturering av den privata sektorns
                skuldsättning. Den lämpliga rättsliga grunden för omläggning av den befintliga
                skuldens löptider och valutasammansättning ska förstärkas. Underlättande av
                obeståndsförfaranden och ett snabbt genomförande av omstruktureringsplaner
                ska även prioriteras.

          (i)   Genom att fullt ut nationalisera Parex Bank ska det säkerställas att de
                kvarvarande minoritetsaktieägarna i Parex Bank inte drar nytta av
                rekonstruktionen av banken och åtgärderna för att stärka den finansiella
                stabiliteten.

SV                                              15                                                    SV
 ---pagebreak---             (j)    Strukturella reformåtgärder som ges stöd inom ramen för Lissabonstrategin och
                   genomförandet av Lettlands nationella reformprogram, inklusive en aktiv
                   arbetsmarknadspolitik och en politik för livslångs lärande, ett ökat deltagande
                   av aktörer från den privata sektorn i FoU- och innovationsverksamhet,
                   exportfrämjande åtgärder och minskade administrativa pålagor på företagen.

            (k)    Genomförandet av EU-finansierade projekt på planeringsnivån för att hjälpa
                   till att förbättra handelssektorns bidrag till den ekonomiska tillväxten.

            (l)    Åtgärder för att förbättra tillgången till finansiering för företag och företagare,
                   vars ansökningar om bidrag från strukturfonderna har godkänts, eller för dem
                   som planerar att ansöka om bidrag från strukturfonderna.

     Detta beslut riktar sig till Republiken Lettland. Det ska offentliggöras i Europeiska unionens
     officiella tidning.
     Utfärdat i Bryssel, […]
                                                 På rådets vägnar
                                                 Ordförande

SV                                                 16                                                    SV
 ---pagebreak---                                     BUDGETKONSEKVENSER
                                   (se artikel 16 i arbetsordningen).

     POLITIKOMRÅDE: AVDELNING 01 – EKONOMI OCH FINANS

     VERKSAMHET FINANSIELLA TRANSAKTIONER OCH INSTRUMENT

     ÅTGÄRDENS     BENÄMNING:                       MEDELFRISTIGT               EKONOMISKT
     GEMENSKAPSSTÖD TILL LETTLAND
     1.       FÖRSLAGETS BENÄMNING: BERÖRDA BUDGETRUBRIKER (NUMMER
              OCH BETECKNING)
              01 04 01 01 Gemenskapsgaranti för gemenskapslån avseende betalningsbalansstöd
     2.       RÄTTSLIG GRUND:
              Artikel 119 Rådets förordning (EG) nr 332/2002 av den 18 februari 2002.
     3.       SAMMANLAGDA SIFFROR FÖR BUDGETÅRET (I EURO)
              Genom denna punkt inrättas EU:s garantifacilitet. Den gör det möjligt för
              kommissionen att verkställa lånebetalningar (amorteringar, ränta och andra avgifter)
              om gäldenären (Lettland) skulle fallera
              Den budgetpost (”p.m.”) som avser budgetgarantin kommer att utnyttjas endast om
              anspråk faktiskt görs på garantin. Några sådana anspråk väntas normalt inte
              förekomma.
              3a – Innevarande budgetår
              Ej tillämpligt
                                                       ÅB

     Inledande     anslag   för
     budgetåret (budget)

     Överföringar

     Tilläggsanslag

     Anslag totalt

     Anslag som redan tagits i
     anspråk under ett annat
     arbetsprogram

     Disponibelt saldo

     Belopp till den föreslagna
     åtgärden

SV                                                17                                                 SV
 ---pagebreak---                3b – Överföringar mellan budgetår
               Ej tillämpligt
                                                         ÅB

     Överföringar        mellan
     budgetår

     Anslag som redan tagits i
     anspråk under ett annat
     arbetsprogram

     Disponibelt saldo

     Belopp till den föreslagna
     åtgärden

               3 c – Påföljande budgetår
               Ej tillämpligt
                                                         ÅB

     Inledande     anslag     för                        p.m.
     budgetåret (budget)

     Överföringar

     Tilläggsanslag

     Anslag totalt

     Anslag som redan tagits i
     anspråk under ett annat
     arbetsprogram

     Disponibelt saldo

     Belopp till den föreslagna                          p.m.
     åtgärden

     4.        BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN
               Det föreslagna medelfristiga ekonomiska stödet till Lettland består av ett
               gemenskapslån (som ska finansieras genom upplåning av kommissionen på
               internationella kapitalmarknader) till ett belopp av 3,1 miljarder euro. Det ska ges
               inom ramen för ett internationellt finansieringsprogram, där bl.a. ett IMF-lån ingår
               avseende 1,5 miljarder särskilda dragningsrätter (cirka 1,7 miljarder euro) enligt ett
               stand-by-avtal. De nordiska länderna bidrar med 1,8 miljarder euro och Estland,
               Tjeckiska republiken, Polen och Europeiska banken för återuppbyggnad och
               utveckling har också bidragit med totalt 0,5 miljarder euro.
               Stödet avspeglar viljan att stödja Lettland, vars kapital- och finansmarknader har
               kommit under tryck till följd av marknadens generellt försämrade sentiment
               gentemot tillväxtekonomier. Gemenskapens medelfristiga ekonomiska stöd till
               Lettland avser att stoppa det omedelbara likviditetstrycket, återställa långsiktiga

SV                                                  18                                                  SV
 ---pagebreak---               stabilitet genom att stärka banksektorn, korrigera finanspolitiska obalanser och anta
              politiska åtgärder inom landet som kommer att förbättra konkurrenskraften, samtidigt
              som det snäva fluktuationsutrymmet för växelkursen kring dess nuvarande
              centralkurs bibehålls. Det ekonomisk-politiska paket som därigenom ges stöd
              innehåller bland annat en omedelbar och hållbar finanspolitisk konsolidering, en
              utförlig strategi för att lösa bankkrisen, en förstärkt krishanteringskapacitet hos
              tillsynsmyndigheterna, omfattande strukturella reformer samt andra viktiga åtgärder.
              Slutligen är detta stöd, som ska förvaltas av kommissionen i samråd med
              Ekonomiska och finansiella kommittén, ett sätt att säkerställa att EU förblir nära
              involverat i utformningen av den ekonomiska politiken i Lettland och att denna är
              förenlig med Lettlands åtaganden i EU-sammanhang och med rådets
              rekommendationer, särskilt i samband med genomförandet av det nationella
              reformprogrammet samt konvergensprogrammet.
              Gemenskapens upplåning på kapitalmarknaderna eller från finansiella institut för att
              tillhandahålla lånet till Lettland täcks av gemenskapsgarantin. Lånet tas upp på
              kapitalmarknader eller från finansiella institut. Det lånebelopp (exklusive ränta och
              andra avgifter) som ska beviljas Lettland uppgår till 3,1 miljarder euro.
              Europeiska unionens garantifacilitet kommer att göra det möjligt för kommissionen
              att sköta lånebetalningarna om Lettland skulle fallera.
              För att fullgöra sina förpliktelser får kommissionen provisoriskt utnyttja egna likvida
              medel för lånebetalningar. I så fall gäller artikel 12 i rådets förordning(EG, Euratom)
              nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 om genomförande av beslut 2000/597/EG,
              Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel (EGT L 130, 31.5.2000, s. 1).
     5.       BERÄKNINGSMETOD
              Ej tillämpligt.
     6.       PLAN ÖVER UTBETALNINGAR (I EURO)
              Ej tillämpligt.
     Rubrik     Anslag                 Utbetalningar

                                                                                Följande
                                       År n        År n+1      År n+2       År n+3      budgetår

                År n

                År n+1

                År n

                År n+1

                Totalt

SV                                                 19                                                   SV