Avis juridique important

|

32003H0518

Rådets rekommendation av den 15 juli 2003 om utnämning av ordförande i Europeiska centralbanken

Europeiska unionens officiella tidning nr L 181 , 19/07/2003 s. 0045 - 0045

Rådets rekommendationav den 15 juli 2003om utnämning av ordförande i Europeiska centralbanken(2003/518/EG)EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATIONmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 112.2 b och artikel 122.4 i detta samt artiklarna 11.2 och 43.3 i protokollet om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken.HÄRIGENOM REKOMMENDERASatt Jean-Claude Trichet utses till ordförande i Europeiska centralbanken för en mandattid om åtta år med verkan från den 1 november 2003.Denna rekommendation skall för beslut föreläggas stats- eller regeringscheferna i de medlemsstater som har infört euron, sedan Europaparlamentet och ECB-rådet har hörts.Denna rekommendation skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.Utfärdad i Bryssel den 15 juli 2003.På rådets vägnarG. TremontiOrdförande


title: Rekommendation till rådets yttrande i enlighet med artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram 2003-2007

text: ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---


title: Rekommendation till rådets yttrande i enlighet med artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram, 2001-2005

text: ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---


title: Kommissionens rekommendation av den 28 mars 2007 om övervakning av förekomsten av furan i livsmedel(Text av betydelse för EES).

text:
               29.3.2007

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 88/56

      KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

   av den 28 mars 2007
   om övervakning av förekomsten av furan i livsmedel
   (Text av betydelse för EES)
   (2007/196/EG)
   EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 211 andra strecksatsen, och
   av följande skäl:

               (1)

               I maj 2004 publicerade den amerikanska myndigheten Food and Drug Administration resultaten av en undersökning om förekomsten av furan i produkter som värmebehandlats. Furan påträffades i en rad olika livsmedel (t.ex. konserverade livsmedel, barnmat, kaffe, soppor och såser).

               (2)

               Vetenskapliga panelen för främmande ämnen i livsmedelskedjan vid Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet ansåg att detta var en brådskande fråga och lade fram en vetenskaplig rapport om furan i livsmedel den 7 december 2004.

               (3)

               I rapporten drog Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet slutsatsen att på grundval av nu tillgängliga data förefaller skillnaden mellan den tänkbara exponeringen av människor och de doser som hos försöksdjur framkallar carcinogena effekter vara relativt liten. Den drog också slutsatsen att det skulle krävas ytterligare uppgifter om toxicitet och exponering för en tillförlitlig riskbedömning.

               (4)

               Tillförlitliga uppgifter om halten av furan i värmebehandlade livsmedel måste tas fram i alla EU-medlemsstater för att Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet skall kunna göra en tillförlitlig riskbedömning. Man bör lägga särskild vikt vid uppgiftsinsamling under 2007 och 2008. Därefter bör uppgiftsinsamlingen ske rutinmässigt.

               (5)

               Uppgifter bör samlas in om livsmedel i handeln i den form de säljs, dvs. utan vidare beredning (t.ex. kaffepulver, juice och konserverade livsmedel som inte värms upp före användning), och livsmedel i handeln i den form de används efter vidare beredning i laboratorium (t.ex. bryggt kaffe och konserverade livsmedel som värms upp före konsumtion). I det senare fallet bör eventuella anvisningar på förpackningen följas. Mat tillagad i hemmet med färska ingredienser (t.ex. grönsakssoppa på färska grönsaker eller grytor) bör inte ingå i övervakningsprogrammet, eftersom det är lämpligare att i ett forskningsprojekt undersöka hur de metoder som används vid matlagning påverkar halten av furan i livsmedel.

               (6)

               För att få fram prover som är representativa för det provtagna partiet bör man vid provtagningen följa de förfaranden som föreskrivs i del B i bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 333/2007 av den 28 mars 2007 om provtagnings- och analysmetoder för officiell kontroll av halterna av bly, kadmium, kvicksilver, oorganiskt tenn, 3-MCPD och bens(a)pyren i livsmedel (1). Proverna bör analyseras enligt punkterna 1 och 2 i bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (2).

               (7)

               Det är viktigt att analysresultaten och relevanta ytterligare uppgifter som behövs vid utvärderingen av resultaten rapporteras regelbundet till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet. Myndigheten bör också fastställa rapporteringsformatet och se till att uppgifterna förs in i en databas.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS

               1.

               Att medlemsstaterna under 2007 och 2008 övervakar förekomsten av furan i livsmedel som värmebehandlats. Övervakningen bör omfatta livsmedel i handeln i den form de säljs, dvs. utan vidareberedning (3) samt livsmedel i handeln i den form de konsumeras efter vidare beredning i laboratorium (4).

               2.

               Att medlemsstaterna regelbundet överlämnar uppgifterna från övervakningen till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet med den information och i det format som myndigheten anger.

               3.

               Att medlemsstaterna för att få fram prover som är representativa för det provtagna partiet följer de provtagningsförfaranden som föreskrivs i del B i bilagan till förordning (EG) nr 333/2007. Beredningen av proverna före analys bör ske på ett sätt som innebär att provets halt av furan inte ändras.

               4.

               Att medlemsstaterna utför analysen av furan enligt punkterna 1 och 2 i bilaga III till förordning (EG) nr 882/2004.

      Utfärdad i Bryssel den 28 mars 2007.

            På kommissionens vägnar

         Markos KYPRIANOU

            Ledamot av kommissionen

      (1)  Se sidan 29 i detta nummer av EUT.

      (2)  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1. Rättad i EUT L 191, 28.5.2004, s. 1. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

      (3)  Livsmedel i handeln i den form de säljs, dvs. utan vidareberedning, t.ex. kaffepulver, juice och konserverade livsmedel som inte värms upp före användning.

      (4)  Livsmedel i handeln i den form de konsumeras efter vidare beredning i laboratorium: t.ex. bryggt kaffe och konserverade livsmedel som värms upp före konsumtion. Eventuella anvisningar på förpackningen bör följas. Mat tillagad i hemmet med färska ingredienser (t.ex. grönsakssoppa på färska grönsaker och grytor) ingår inte i övervakningen.


Avis juridique important

|

32003H0217

Kommissionens rekommendation av den 26 mars 2003 om tillämpning av bestämmelserna om reklammaterial i direktiv 1999/94/EG på andra medier (Text av betydelse för EES) [delgivet med nr K(2003) 848]

Europeiska unionens officiella tidning nr L 082 , 29/03/2003 s. 0033 - 0034

Kommissionens rekommendationav den 26 mars 2003om tillämpning av bestämmelserna om reklammaterial i direktiv 1999/94/EG på andra medier[delgivet med nr K(2003) 848](Text av betydelse för EES)(2003/217/EG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATIONmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/94/EG av den 13 december 1999 om tillgång till konsumentinformation om bränsleekonomi och koldioxidutsläpp vid marknadsföring av nya personbilar(1), särskilt artikel 9 i detta, ochav följande skäl:(1) Enligt direktiv 1999/94/EG måste kommissionen utarbeta rekommendationer som gör det möjligt att tillämpa direktivets bestämmelser om reklammaterial på andra medier och annat material.(2) Kommissionen har undersökt betydelsen av andra medier för marknadsföring, annonsering och reklam för fordon bland allmänheten. Andra medier är bland annat television, radio och Internet samt medier för elektronisk lagring såsom videoband, DVD och cd-skivor.(3) På grundval av undersökningens resultat, och efter samråd med den behöriga kommittén med experter från de berörda industri- och handelsbranscherna, och efter samråd med andra icke-statliga organisationer, kom kommissionen fram till att det finns behov av rekommendationer om användningen av medier för Internetmarknadsföring och elektronisk lagring, såsom videoband, DVD och cd-skivor, i marknadsföring, annonsering och reklam för fordon bland allmänheten.(4) En rekommendation för dessa medier bör antas så snart som möjligt för att ge konsumenterna möjlighet att göra väl underbyggda val och för att uppmuntra en harmoniserad tillämpning av vissa principer i hela gemenskapen.(5) Denna rekommendation är också motiverad med tanke på ändringarna av kommissionens förordning (EG) nr 1400/2002 av den 31 juli 2002 om tillämpningen av artikel 81.3 i fördraget på grupper av vertikala avtal och samordnade förfaranden inom motorfordonssektorn(2), som torde leda till ökad elektronisk saluföring av nya personbilar.(6) Konsumentorganisationer och andra berörda parter har rådfrågats.(7) De åtgärder som föreskrivs i denna rekommendation är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 10 i direktiv 1999/94/EG.HÄRIGENOM REKOMMENDERAS1. För att tillgängliggöra information om bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp när det gäller nya personbilar, som på elektronisk väg utbjuds till försäljning eller uthyrning inom gemenskapen, bör medlemsstaterna säkerställa att reklammaterial som sprids på elektronisk väg innehåller följande upplysning: "Ytterligare information om nya personbilars specifika bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp återfinns i (...hänvisning till översiktens namn...) som kan erhållas gratis på varje försäljningsställe och från (...hänvisning till det av medlemsstaten utsedda organet eller direktlänk till det organ som ansvarar för spridningen på elektronisk väg...)."Om reklammaterialet i fråga innehåller hänvisningar till en särskild ny modell, version eller variant av en personbil, bör medlemsstaterna dessutom se till att informationen åtminstone omfattar fordonets officiella bränsleförbrukning (blandad körning) och officiella specifika koldioxidutsläpp (blandad körning), uttryckta på samma sätt som i den nationella märkningen enligt direktiv 1999/94/EG.Upplysningen bör under alla omständigheter vara lätt att förstå, även vid en ytlig genomgång, och får inte vara mindre framträdande än huvuddelen av den tillhandahållna informationen. När reklammaterialet visas på webbplatsen för första gången, bör denna information visas automatiskt.2. För att tillgängliggöra information om bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp när det gäller nya personbilar, som på elektronisk väg utbjuds till försäljning eller uthyrning inom gemenskapen, bör medlemsstaterna säkerställa att medier för elektronisk, magnetisk eller optisk lagring, som används för marknadsföring, annonsering eller reklam för nya personbilar bland allmänheten, innehåller följande upplysning: "Ytterligare information om nya personbilars specifika bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp återfinns i (...hänvisning till översiktens namn...) som kan erhållas gratis på varje försäljningsställe och från (...hänvisning till det av medlemsstaten utsedda organet eller direktlänk till det organ som ansvarar för spridningen på elektronisk väg...)."Om de medier för elektronisk, magnetisk eller optisk lagring som används för marknadsföring, annonsering eller reklam innehåller hänvisningar till en särskild ny modell, version eller variant av en personbil, bör medlemsstaterna dessutom se till att man i dessa medier åtminstone nämner det ifrågavarande fordonets officiella bränsleförbrukning (blandad körning) och officiella specifika koldioxidutsläpp (blandad körning), uttryckta på samma sätt som i den nationella märkningen enligt direktiv 1999/94/EG.Om det i medierna för elektronisk, magnetisk eller optisk lagring endast hänvisas till fabrikatet och inte till någon särskild modell, behöver uppgifter om bränsleförbrukning och specifika koldioxidutsläpp inte lämnas.Den upplysning som avses i det första stycket kan lämnas i muntlig eller visuell form. Upplysningen bör under alla omständigheter vara lätt att förstå, även vid en ytlig genomgång, och får inte vara mindre framträdande än huvuddelen av den tillhandahållna informationen.3. Medlemsstaterna bör se till att information om bränsleförbrukning och specifika koldioxidutsläpp för alla nya personbilar som säljs inom deras territorier finns tillgänglig i elektronisk form.4. I denna rekommendation används följande beteckningar med de betydelser som här anges:1. spridning på elektronisk väg: information som sänds och tas emot med hjälp av utrustning för elektronisk behandling (inbegripet digital signalkomprimering) och lagring av uppgifter, och som i sin helhet sänds, befordras och tas emot genom tråd, radio, optiska medel eller andra elektromagnetiska medel.2. reklammaterial: information i alla former som används i marknadsföring, annonsering och reklam för försäljning eller uthyrning av nya personbilar bland allmänheten. Detta omfattar text och bilder på webbplatser som i rättsligt hänseende kontrolleras av en fordonstillverkare, eller av sådana företag, organisationer eller personer som bjuder ut nya personbilar till försäljning eller uthyrning, liksom webbplatser för mässor där nya personbilar presenteras för allmänheten.3. reklammaterialets mottagare: alla fysiska eller juridiska personer som tar del av reklammaterial för att bland annat informera sig.4. medier för elektronisk, magnetisk eller optisk lagring: allt fysiskt material på vilket man kan lagra information på elektronisk väg och som kan användas för att informera allmänheten.Denna rekommendation omfattar inte- radiosändningar,- TV-sändningar enligt artikel 1 i rådets direktiv 89/552/EEG(3), ändrat genom direktiv 97/36/EG(4).5. Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdad i Bryssel den 26 mars 2003.På kommissionens vägnarMargot WallströmLedamot av kommissionen(1) EGT L 12, 18.1.2000, s. 16.(2) EGT L 203, 1.8.2002, s. 30.(3) EGT L 192, 24.7.1990, s. 1.(4) EGT L 202, 30.7.1997, s. 60.


Avis juridique important

|

32000H0224

2000/224/EG: Rådets rekommendation av den 13 mars 2000 om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av operationerna inom Europeiska utvecklingsfonden (1984) (sjätte EUF) för räkenskapsåret 1998

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 071 , 18/03/2000 s. 0025 - 0025

RÅDETS REKOMMENDATIONav den 13 mars 2000om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av operationerna inom Europeiska utvecklingsfonden (1984) (sjätte EUF) för räkenskapsåret 1998(2000/224/EG)EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATIONmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av tredje AVS-EEG-konventionen, som undertecknades i Lomé den 8 december 1984,med beaktande av rådets beslut 86/283/EEG av den 30 juni 1986 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska ekonomiska gemenskapen(1),med beaktande av det interna avtalet om finansiering och administration av gemenskapens stöd(2), som undertecknades i Bryssel den 19 februari 1985, och som ändrats genom beslut 86/281/EEG(3), och särskilt artikel 29.3 i detta,med beaktande av budgetförordningen av den 11 november 1986, tillämplig på sjätte Europeiska utvecklingsfonden(4), särskilt artiklarna 66-73 i denna,med beaktande av rådets granskning av räkenskaperna och balansräkningen för Europeiska utvecklingsfonden (1984) (sjätte EUF) operationer till och med den 31 december 1998, samt revisionsrättens redogörelse för räkenskapsåret 1998, tillsammans med kommissionens svar(5), ochav följande skäl:(1) I enlighet med artikel 29.3 i det interna avtalet skall kommissionen beviljas ansvarsfrihet för förvaltningen av Europeiska utvecklingsfonden (1984) (sjätte EUF) av Europaparlamentet på rådets rekommendation.(2) Kommissionens genomförande av Europeiska utvecklingsfondens operationer (1984) (sjätte EUF) under räkenskapsåret 1998 har i sin helhet varit tillfredsställande.HÄRIGENOM REKOMMENDERAS att Europaparlamentet beviljar kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska utvecklingsfondens operationer (1984) (sjätte EUF) för räkenskapsåret 1998.Utfärdad i Bryssel den 13 mars 2000.På rådets vägnarJ. PINA MOURAOrdförande(1) EGT L 175, 1.7.1986, s. 1.(2) EGT L 86, 31.3.1986, s. 210.(3) EGT L 178, 2.7.1986, s. 13.(4) EGT L 325, 20.11.1986, s. 42.(5) EGT C 349, 3.12.1999, s. 181.


				|

		52014DC0408

			Rekommendation till RÅDETS REKOMMENDATION om Irlands nationella reformprogram 2014, med avgivande av rådets yttrande om Irlands stabilitetsprogram 2014 /* COM/2014/0408 final */

Rekommendation till
RÅDETS REKOMMENDATION
om Irlands nationella reformprogram 2014,
med avgivande av rådets yttrande om Irlands stabilitetsprogram 2014

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT
DENNA REKOMMENDATION
med beaktande av fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr
1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga
finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1], särskilt artikel 5.2,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets
förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och
korrigering av makroekonomiska obalanser[2],
särskilt artikel 6.1,
med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation[3],
med beaktande av Europaparlamentets
resolutioner[4],
med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,
med beaktande av sysselsättningskommitténs
yttrande,
med beaktande av ekonomiska och finansiella
kommitténs yttrande,
med beaktande av yttrandet från kommittén för
socialt skydd,
med beaktande av yttrandet från kommittén för
ekonomisk politik, och
av följande skäl:
(1)
Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet
kommissionens förslag till en ny strategi för tillväxt och sysselsättning,
Europa 2020, som bygger på en ökad samordning av den ekonomiska politiken med
inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka
förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i EU.
(2)
Den 13 juli 2010 antog rådet på grundval av
kommissionens förslag en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för
medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober
2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik,
vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna
uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska
politik och sysselsättningspolitik.
(3)
Den 29 juni 2012 beslutade stats- och
regeringscheferna om en tillväxt- och sysselsättningspakt, som ger ett enhetligt
ramverk för insatser på nationell nivå, EU-nivå och euroområdesnivå med hjälp
av alla tänkbara medel, instrument och politiska åtgärder. De beslutade om
insatser som ska utföras på medlemsstatsnivå och uttryckte i synnerhet sitt
helhjärtade åtagande att uppnå målen i Europa 2020-strategin och genomföra de
landsspecifika rekommendationerna.
(4)
Irland omfattades av ett makroekonomiskt
anpassningsprogram fram till december 2013. Enligt artikel 12 i förordning (EU)
nr 472/2013 var landet därför så länge som det programmet pågick undantaget
från övervakningen och bedömningen i den europeiska planeringsterminen för
samordning av den ekonomiska politiken. Mot bakgrund av det framgångsrika
genomförandet av det makroekonomiska anpassningsprogrammet för Irland, ska landet
nu helt integreras i den europeiska planeringsterminen.
(5)
Den 13 november 2013 antog kommissionen den årliga
tillväxtöversikten[5],
som markerar inledningen av 2014 års europeiska planeringstermin för samordning
av den ekonomiska politiken. Samma dag antog kommissionen rapporten om
varningsmekanismen[6],
baserad på förordning (EU) nr 1176/2011.
(6)
Den 20 december 2013 godkände Europeiska rådet
prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering
och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade behovet av att
eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa
en normal utlåning till ekonomin, främja tillväxt och konkurrenskraft, bekämpa
arbetslöshet och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den
offentliga förvaltningen.
(7)
Den 5 mars 2014 offentliggjorde kommissionen
resultatet av sin fördjupade granskning av Irland[7], i enlighet med artikel
5 i förordning (EU) nr 1176/2011. Den beaktade här Irlands framgångsrika
genomförande av det ekonomiska anpassningsprogrammet och det faktum att Irland
nu ska integreras fullt ut i den europeiska planeringsterminen. Av sin analys
drog kommissionen slutsatsen att Irlands nyligen avslutade makroekonomiska
anpassningsprogram var avgörande för att hantera de ekonomiska riskerna och
minska obalanserna. De återstående makroekonomiska obalanserna kräver
emellertid särskild övervakning och beslutsamma politiska åtgärder. Särskilt
utvecklingen inom finanssektorn, den privata och den offentliga sektorns
skuldsättning och de därmed sammanhängande höga brutto- och nettoskulderna till
utlandet innebär tillsammans med arbetsmarknadsläget att risker kvarstår.
(8)
Den 17 april 2014 lade Irland fram sitt
nationella reformprogram 2014 och den 29 april 2014 sitt stabilitetsprogram
2014. I syfte att beakta deras inbördes samband har de båda programmen bedömts
samtidigt.
(9)
De viktigaste målen för den finanspolitiska
strategin i stabilitetsprogrammet 2014 är att korrigera det alltför stora
underskottet till 2015 och nå det medelfristiga målet år 2018. Enligt
programmet är målet ett underskott som understiger 3 procent av BNP till
2015, i linje med rekommendationen inom förfarandet vid alltför stora
underskott. I programmet bekräftas det medelfristiga målet med en balanserad
budget i strukturella termer, vilket är förenligt med stabilitets- och
tillväxtpaktens regler. Efter 2015 ska det totala offentliga underskottet
enligt programmet sänkas med runt 1 procentenhet av BNP per år mellan 2016
och 2018. Man vill minska skulden från nära 124 procent av BNP år 2013
till 107 procent av BNP år 2018. Det makroekonomiska scenario som ligger
till grund för prognoserna i programmet är i stort sett i linje med
kommissionens prognoser för 2014 och 2015, med vissa skillnader när det gäller
efterfrågekomponentens bidrag. Scenariot har godkänts av ett oberoende organ
(Irlands finanspolitiska råd). Myndigheternas prognoser för programmets senare
år är emellertid optimistiska. Dessutom är åtgärderna för att uppnå de
finanspolitiska målen inte tillräckligt noggrant beskrivna för 2015. Därför är
kommissionens underskottsprognoser för 2015 högre än det mål som rådet har
rekommenderat. Baserat på en bedömning av programmet och kommissionens prognos,
enligt rådets förordning (EG) nr 1466/97, anser rådet att målen i programmet
stämmer överens med stabilitets- och tillväxtpaktens regler, men att de måste
underbyggas med specifika åtgärder från och med 2015. Det har vidtagits
omfattande åtgärder för att förbättra viktiga delar av Irlands finanspolitiska
ramverk och statistikrapporteringens kvalitet och snabbhet. De medelfristiga
budgetplanerna underbyggs emellertid inte av väl beskrivna korrigerande
åtgärder och revideras i samband med de årliga budgetbesluten. De medelfristiga
utgiftstaken omfattas inte i tillräcklig grad av rättsligt bindande specifika
justeringar.
(10)
Skattereformerna har bidragit till den
finanspolitiska korrigeringen, men det finns ytterligare utrymme att
effektivisera skattesystemet och göra det mer tillväxtvänligt.
Fastighetsskatten har lagts om från en transaktionsskatt till en återkommande
skatt som bygger på bostädernas värde, men skattebasen är fortfarande relativt
snäv eftersom vissa typer av fastigheter inte omfattas av skattesystemet.
Beskattningen av arbete är fragmenterad och komplex, och skattebaserna för
konsumtion och miljöskatter inskränks av sänkta skattesatser och undantag,
trots att sådana skatter är mer tillväxtvänliga. Momssatser som är noll eller
reducerade ger en momseffektivitet som är lägre än EU-genomsnittet. Reducerade
momssatser är ett vanligt sätt att nå omfördelningsmål trots att de inte är
effektiva och målinriktade politiska verktyg för att skydda svaga grupper. Det
går att effektivisera miljöskatteinstrumenten och ta bort subventioner som är
skadliga för miljön.
(11)
Även om Irlands befolkning är relativt ung, var de
offentliga hälso- och sjukvårdsutgifterna bland de högsta i EU för 2012 med 8,7 procent
av BNI, vilket är betydligt högre än EU-genomsnittet på 7,3 procent. Med
tanke på dagens svårigheter att kontrollera hälso- och sjukvårdbudgeten innebär
det förväntade demografiska trycket på grund av den åldrande befolkningen att
dagens servicenivå bara kan upprätthållas om effektivitetsvinster kan göras på
medellång till lång sikt. De hälsorelaterade utgifterna kommer enligt prognoserna
att öka med 1,2 procentenheter av BNP till år 2060 på grund av det
demografiska trycket. Problemen för hälso- och sjukvården är mångfacetterade.
System och förfaranden för ekonomistyrning och redovisning är fragmenterade
bland olika hälso- och sjukvårdsleverantörer. Det orsakar förseningar och
hinder vid insamling och behandling av information. Det hindrar också
kontrollen av hälso- och sjukvårdsutgifterna, insatserna för att få valuta för
pengarna och bra resursallokering. Det höga läkemedelsutgifterna är ett annat
problem, där utgifterna för läkemedel till öppenvårdspatienter är jämförelsevis
höga.
(12)
Irland har problem med arbetslöshet, särskilt
långtids- och ungdomsarbetslöshet, och en stor del av befolkningen i arbetsför
ålder har fortfarande låg kompetens, vilket leder till ojämlikhet och
kompetensglapp. Långtidsarbetslösheten har minskat gradvis på senare tid med
det förbättrade arbetsmarknadsläget på, men den är fortfarande hög och
fortsätter att växa som andel av den totala arbetslösheten. Den utgjorde 61 procent
av den totala arbetslösheten i slutet av 2013. Ungdomsarbetslösheten nådde sin
topp på över 30 procent i slutet av 2012 och början på 2013. Dessutom
ökade andelen unga som varken är i arbete eller utbildning med 8 procentenheter
mellan 2007 och 2012 till 18,7 procent innan den sjönk till 16,1 procent,
men är ändå bland de högsta i EU. Det finns ett behov av att täcka alla unga
som behöver hjälp inom en fyramånadersperiod, i linje med målet för
ungdomsgarantin. Kompetensglappen har visat sig i samband med ekonomins
återhämtning och det har gjort omskolning och kompentenshöjning till en
utmaning för utbildnings- och fortbildningssystemet. Dessutom är deltagandet i
livslångt lärande lägre än genomsnitt i EU (7,3 procent jämfört med
EU-snittet på 10,7 procent under 2013).
(13)
Andelen personer som bor i hushåll med låg
arbetsintensitet i Irland är bland de högsta i EU, vilket skapar stora sociala
problem. Andelen var högre än EU-genomsnittet redan före krisen och steg från
14,3 procent under 2007 till 24,2 procent för 2011. Den låga arbetsintensiteten
är särskilt markant bland hushåll med ensamstående föräldrar. Det har bidragit
till en ökande risk för fattigdom eller social utestängning bland de irländska
barnen och förvärrar problemet med kvinnors ojämlika deltagande på
arbetsmarknaden, som var 67,2 procent för 2013 jämfört med 83,4 procent för
männen. Därför har man uppmärksammat tillgången till och kostnaden för
barnomsorg, ett stort hinder för föräldrar som vill börja arbeta och undvika
risken för fattigdom. Det finns också arbetslöshetsfällor på arbetsmarknaden.
Den plana strukturen på arbetslöshetsförmånerna inom systemet med förmåner till
arbetssökande och ersättning till arbetssökande, den obegränsade löptiden för
ersättningen till arbetssökande och förlusten av tilläggsbetalningar (i
synnerhet hyresbidrag och sjukvårdskort) då en person återgår i sysselsättning
innebär att ersättningsnivåerna är relativt höga för långtidsarbetslösa med
liten inkomstpotential liksom för andra arbetstagarkategorier beroende på deras
familjeförhållanden.
(14)
Utlåningen till små och medelstora företag är
fortsatt liten, vilket speglar en kombination av dämpad efterfrågan på lån och
utbudsbegränsningar, eftersom de små och medelstora företagen fortsätter att
påverkas av den mycket höga belåningsgraden och den svaga inhemska efterfrågan
samtidigt som bankerna måste nå bättre resultat när det gäller att varaktigt
avveckla sina bestånd av nödlidande lån till små och medelstora företag. Enligt
den senaste Red C-undersökningen ska 40 procent av de små och medelstora
företagen ha ansökt om banklån mellan oktober 2012 och mars 2013 och av dem
fick 19 procent avslag. Ett medlingskontor (Credit Review Office)
inrättades i slutet av 2009 för att medla i tvister mellan långivare och små
och medelstora företag som ansökt om lån men fått avslag. Genomslaget för
medlingskontoret är visserligen positivt men hittills ganska begränsat, vilket
delvis beror på att antalet överklaganden har varit ganska litet. Små och
medelstora företag är mycket beroende av bankfinansiering för sina
investeringar och andra finansieringskällor än bankerna är tämligen
underutvecklade, även om vissa alternativ, inklusive lånefonder, håller på att
undersökas. I takt med att återhämtningen tar fart och den inhemska efterfrågan
repar sig kommer troligtvis utbudsbegränsningarna att öka, om inte
kreditkanalerna åtgärdas i tillräcklig grad, vilket är viktigt för
tillväxtutsikterna. Specifika program och fonder har inrättats för att
förbättra tillgången på finansiering för små och medelstora företag. Till
exempel finns det nu ett kreditgarantiprogram, en lånefond för mikroföretag och
tre småföretagarfonder, men hittills har utnyttjandet varit lågt.
(15)
Trots de bankreformer som gjorts inom ramen för det
nyligen avslutade programmet för ekonomiskt stöd finns det fortfarande stora
problem. Kommissionen har analyserat dem noggrant i sin fördjupade granskning
av Irland för 2014. Nödlidande lån utgjorde nästan 27 procent av
lånestocken i juni 2013 hos de tre viktigaste inhemska bankerna.
Skuldsättningen i den privata sektorn är fortfarande bland de högsta i EU trots
den senaste tidens skuldsanering och detta utgör en fortsatt risk för den
finansiella stabiliteten och en börda för ekonomin. Skuldsaneringen i hushållen
och de små och medelstora företagen är ofullständig, och saneringen av
bankernas och de små och medelstora företagens balansräkningar är mycket
viktiga för att kreditkanalerna ska fungera igen. Bankernas utlåning fortsätter
att minska och banksektorn kämpar med lönsamheten, delvis på grund av det stora
antalet bostadslån med rörlig ränta (lågavkastande ärvda tillgångar) i
bankernas balansräkningar.
(16)
Kostnaden för hävda avtal är hög. Den största delen
av kostnaden utgörs av advokatarvoden, nämligen 18,8 procentenheter, och
de höga kostnaderna för juridiska tjänster påverkar kostnadsstrukturen i alla
företag, också de små och medelstora. Till skillnad från andra yrkesmässiga
tjänster har kostnaderna för juridiska tjänster inte justerats nedåt sedan
starten på krisen, delvis på grund av bristande konkurrens. Myndigheterna har
utlovat reformer av sektorn för juridiska tjänster som ett led i det
makroekonomiska anpassningsprogrammet. De offentliggjorde en lag om reglering
av juridiska tjänster 2011 men lagen är ännu inte antagen. De administrativa
resurserna i rätts- och domstolsväsendet för att genomföra aktiv
ärendehantering före förhandlingarna är mycket begränsade, vilket kan vara en
bidragande orsak till förseningarna i rättskipningen och de stora kostnaderna.
Det finns dessutom stora brister i Irlands förmåga att samla uppgifter om
rättsväsendets kvalitet och effektivitet.
(17)
Kommissionen har inom ramen för den europeiska
planeringsterminen gjort en fördjupad analys av Irlands ekonomiska politik. Den
har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet.
Kommissionen har inte bara beaktat programmens relevans för hållbarheten i
finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Irland utan också i vilken
mån EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att
stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida
nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens
rekommendationer inom ramen för den europeiska
planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–7 nedan.
(18)
Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat
Irlands stabilitetsprogram, och dess yttrande[8]
återspeglas särskilt i rekommendationerna 1 och 2 nedan.
(19)
Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning
och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet och
stabilitetsprogrammet. Dess rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU)
nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 1, 3, 5 och 6 nedan.
(20)
I samband med den europeiska planeringsterminen har
kommissionen dessutom analyserat den ekonomiska politiken i euroområdet som
helhet. På dessa grunder har rådet utfärdat särskilda rekommendationer till de
medlemsstater som har euron som valuta. Irland bör även säkerställa ett
fullständigt och snabbt genomförande av dessa rekommendationer.
HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Irland att
vidta följande åtgärder under perioden 2014–2015:
1.           Genomföra
budgeten för 2014 fullständigt och se till att det alltför stora underskottet
korrigeras på ett varaktigt sätt till 2015 genom att stötta den finanspolitiska
strategin med ytterligare strukturåtgärder samtidigt som man gör den
strukturanpassning som anges i rådets rekommendation inom förfarandet vid
alltför stora underskott. När korrigeringen av det alltför stora underskottet är
avklarad, fortsätta med en strukturanpassning mot det medelfristiga målet på
minst 0,5 procent av BNP om året, eller mer vid goda ekonomiska
förhållanden eller om det krävs för att se till att skuldregeln iakttas, i
syfte att varaktigt sänka den höga offentliga skuldkvoten. Öka den
finanspolitiska anpassningsstrategins trovärdighet, effektivt genomföra
flerårig budgetplanering och fastställa breda budgetåtgärder för att stötta de
medelfristiga finanspolitiska målen. Göra statens utgiftstak mer bindande genom
att begränsa de lagstadgade möjligheterna till godtyckliga ändringar. För att
stödja konsolideringen av de offentliga finanserna bör man överväga att öka
intäkterna genom att bredda skattebasen. Skattesystemet bör göras mer tillväxt-
och miljövänligt.
2.           Skynda på den reform av
hälso- och sjukvården som inleddes inom strategiramverket för framtidens hälso-
och sjukvård för att förbättra kostnadseffektiviteten. Fortsätta med
ytterligare åtgärder för att sänka läkemedelsutgifterna, däribland genom mer
frekventa prisjusteringar av patentskyddade läkemedel, ökad användning av
generiska läkemedel och förbättrade förskrivningsrutiner. Reformera systemen
för ekonomistyrning hos den nationella hälso- och sjukvårdsmyndigheten i syfte
att rationalisera systemen hos alla leverantörer och bidra till bättre
förvaltning av ersättningskrav. Införa individuella id-beteckningar i hälso-
och sjukvården med start i januari 2015.
3.           Fortsätta att ytterligare
förbättra de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna, med särskild inriktning på
långtidsarbetslösa, lågutbildade och unga, i linje med målen för en
ungdomsgaranti. Skynda på den pågående reformen av systemet för
vidareutbildning, sysselsättningsstödet och lärlingsprogrammen. Erbjuda mer
utbildning på arbetsplatsen samt förbättra och se till att fortbildningar och
lärlingsutbildningar motsvarar arbetsmarknadens behov. Höja nivån och
kvaliteten på det stöd som Intreos arbetsförmedlingar erbjuder. Införa
ett smidigt överföringssystem för fortbildning mellan Intreos kontor och
utbildnings- och fortbildningsnämnder.
4.           Ta itu med hushållens låga
arbetsintensitet och barnens risk att hamna i fattigdom genom att rätten till
förmåner och tilläggsersättningar gradvis upphör vid en återgång till
förvärvsarbete. Underlätta kvinnornas deltagande på arbetsmarknaden genom att
förbättra tillgången på barnomsorg till rimlig kostnad och på heltid, särskilt
för låginkomstfamiljer.
5.           Ta fram ytterligare politiska
initiativ för småföretagssektorn, inklusive initiativ för komma till rätta med
tillgången på finansiering från banker och andra källor samt
skuldomläggningsfrågor. Skynda på initiativ för att förbättra de små och
medelstora företagens tillgång till banklån och finansiering från andra källor
än banker. Införa ett tillsynssystem för utlåning till små och medelstora
företag i banksektorn. Parallellt arbeta för att säkerställa ett bättre
utnyttjande av tillgängliga lånemöjligheter från andra källor, bland annat de
tre småföretagsfonderna som samfinansieras av nationella pensionsreservfonden, Microfinance
Ireland och det tillfälliga lånegarantiprogrammet. Stimulera de små och
medelstora företagens användning av dessa och andra finansieringskällor än
banker. Öka synligheten för Credit Review Office och dess förmåga att
medla i tvister mellan banker och små och medelstora företag som har nekats
lån.
6.           Övervaka bankernas resultat
när det gäller målen för omstrukturering av förfallna bostadslån. För tredje
och fjärde kvartalet 2014 avisera ambitiösa mål för de största hypoteksbankerna
för att föreslå och genomföra omstruktureringslösningar för bostadslån med över
90 dagars betalningsförsening, i syfte att väsentligen åtgärda förfallna
bostadslån till slutet av 2014. Fortsätta att bedöma de överenskomna
omstruktureringsarrangemangens hållbarhet med hjälp av revisioner och riktade
översyner på plats. Ta fram riktlinjer för lösningarnas hållbarhet. Regelbundet
offentliggöra uppgifter om bankernas portföljer med förfallna lån till små och
medelstora företag för att öka öppenheten. Utarbeta en strategi för att ta itu
med problematisk exponering för kommersiella fastigheter. Upprätta ett centralt
kreditregister.
7.           Minska kostnaderna för
juridiska förfaranden och tjänster och främja konkurrensen, bland annat genom
att anta lagen om reglering av juridiska tjänster före utgången av 2014,
däribland bestämmelserna som gör det möjligt att etablera tvärdisciplinära
juristkontor, och genom att försöka avskaffa advokaternas kvarstadsrätt.
Övervaka lagens genomslag, däribland effekterna på kostnaderna för juridiska tjänster.
Vidta effektiva åtgärder för att säkerställa att verksamheten vid
tillsynsmyndigheten för juridiska tjänster dras igång utan förseningar och att
myndigheten uppfyller sina lagstadgade skyldigheter, däribland offentliggörande
av föreskrifter eller riktlinjer för fler tvärdisciplinära juristkontor och
tvistlösning. Förbättra system för datainsamling för att kunna utvärdera
rättsförfarandenas kvalitet och effektivitet.
Utfärdad i Bryssel den
                                                                       På
rådets vägnar
                                                                       Ordförande
[1]               EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2014) 408 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 och P7_TA(2014)0129.
[5]               COM(2013) 800 final.
[6]               COM(2013) 790 final.
[7]               SWD(2014) 79 final.
[8]               Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.


title: Kommissionens rekommendation av den 30 maj 2008 om riskbegränsande åtgärder för ämnena 2,3-epoxipropyltrimetylammoniumklorid (EPTAC), (3-kloro-2-hydroxipropyl)trimetylammoniumklorid (CHPTAC) och hexaklorcyklopentadien [delgivet med nr K(2008) 2316] (Text av betydelse för EES)

text:
               21.6.2008

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 162/37

      KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

   av den 30 maj 2008
   om riskbegränsande åtgärder för ämnena 2,3-epoxipropyltrimetylammoniumklorid (EPTAC), (3-kloro-2-hydroxipropyl)trimetylammoniumklorid (CHPTAC) och hexaklorcyklopentadien
   [delgivet med nr K(2008) 2316]
   (Text av betydelse för EES)
   (2008/472/EG)
   EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
   med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 av den 23 mars 1993 om bedömning och kontroll av risker med existerande ämnen (1), särskilt artikel 11.2, och
   av följande skäl:

               (1)

               Inom ramen för förordning (EEG) nr 793/93 har följande ämnen identifierats som prioriterade för riskbedömning i enlighet med kommissionens förordningar (EG) nr 143/97 (2) och (EG) nr 2364/2000 (3) för den tredje och fjärde förteckningen över prioriterade ämnen enligt förordning (EEG) nr 793/93:

                           —

                           2,3-epoxipropyltrimetylammoniumklorid (EPTAC).

                           —

                           (3-kloro-2-hydroxipropyl)trimetylammoniumklorid (CHPTAC).

                           —

                           hexaklorcyklopentadien.

               (2)

               De rapporterande medlemsstater som utsetts i enlighet med dessa förordningar har genomfört de delar av riskbedömningen som avser effekter av ämnena i fråga på människa och miljö i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 av den 28 juni 1994 om principer för bedömningen av risker för människor och miljö av existerande ämnen (4) samt föreslagit en strategi för riskbegränsning i enlighet med förordning (EEG) nr 793/93.

               (3)

               Vetenskapliga kommittén för hälso- och miljörisker (SCHER) har rådfrågats och avgett yttranden om de rapporterande medlemsstaternas riskbedömningar. Yttrandena finns på den vetenskapliga kommitténs hemsida.

               (4)

               Resultaten av riskbedömningen och ytterligare resultat från strategierna för att begränsa riskerna finns i motsvarande meddelande från kommissionen (5).

               (5)

               På grundval av den bedömningen bör vissa riskbegränsande åtgärder rekommenderas för vissa ämnen. För de ämnen som inte uttryckligen tas upp i förteckningarna ges inga rekommendationer till adressaterna för denna rekommendation.

               (6)

               De riskbegränsande åtgärder som rekommenderas för arbetstagare bör behandlas inom ramen för arbetarskyddslagstiftningen, som bedöms vara ett lämpligt regelverk för att i tillräcklig utsträckning begränsa riskerna med de berörda ämnena.

               (7)

               De riskbegränsande åtgärder som föreslås i denna rekommendation är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 15.1 i förordning (EEG) nr 793/93.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.
   AVSNITT 1
   2,3-EPOXIPROPYLTRIMETYLAMMONIUMKLORID (EPTAC)

         (CAS-nr 3033-77-0, Einecs-nr 221-221-0)

   Riskbegränsande åtgärder för arbetstagare (1) och för miljön (2)

               1.

               Arbetsgivare som använder EPTAC i tillverkning och som medel för katjonisering av stärkelse bör uppmärksamma eventuella sektorsspecifika riktlinjer som tagits fram på nationell nivå på grundval av de praktiska, icke-bindande riktlinjer som kommissionen har utformat i enlighet med artikel 12.2 i rådets direktiv 98/24/EG (6) (om kemiska agenser).

               2.

               Lokala utsläpp av EPTAC till miljön bör, där så behövs, begränsas genom nationella bestämmelser som innebär att inga miljörisker förväntas.

         AVSNITT 2
   (3-KLORO-2-HYDROXIPROPYL) TRIMETYLAMMONIUMKLORID (CHPTAC)

         (CAS-nr 3327-22-8, Einecs-nr 222-048-3)

   Riskbegränsande åtgärder för arbetstagare (3) och för miljön (4)

               3.

               Arbetsgivare som använder CHPTAC som medel för katjonisering av stärkelse bör uppmärksamma eventuella sektorsspecifika riktlinjer som tagits fram på nationell nivå på grundval av de praktiska, icke-bindande riktlinjer som kommissionen har utformat i enlighet med artikel 12.2 i direktiv 98/24/EG.

               4.

               Lokala utsläpp av CHPTAC till miljön bör, där så behövs, begränsas genom nationella bestämmelser som innebär att inga miljörisker förväntas.

         AVSNITT 3
   ADRESSATER

               5.

               Denna rekommendation riktar sig till alla branscher som importerar, framställer, transporterar, lagrar, använder i en beredning eller på annat sätt bearbetar, använder, bortskaffar eller återvinner ämnena, samt till medlemsstaterna.

      Utfärdad i Bryssel den 30 maj 2008.

            På kommissionens vägnar

         Stavros DIMAS

            Ledamot av kommissionen

      (1)  EGT L 84, 5.4.1993, s. 1. Förordningen ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (2)  EGT L 25, 28.1.1997, s. 13.

      (3)  EGT L 273, 26.10.2000, s. 5.

      (4)  EGT L 161, 29.6.1994, s. 3.

      (5)  EUT C 157, 21.6.2008, s. 10.

      (6)  EGT L 131, 5.5.1998, s. 11. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/30/EG (EUT L 165, 27.6.2007, s. 21).


title: Europeiska Centralbankens rekommendation av den 17 december 2013 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Banque centrale du Luxembourg (ECB/2013/51)

text:
               24.12.2013

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 378/15

         EUROPEISKA CENTRALBANKENS REKOMMENDATION
   av den 17 december 2013
   till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Banque centrale du Luxembourg
   (ECB/2013/51)
   2013/C 378/04
   ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 27.1, och
   av följande skäl:

               (1)

               Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd godkänt.

               (2)

               Förordnandet för Banque centrale du Luxembourgs nuvarande externa revisorer löper ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2013. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2014.

               (3)

               Banque centrale du Luxembourg har utsett DELOITTE AUDIT SARL som sina externa revisorer för räkenskapsåren 2014 till 2018.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.
   Det rekommenderas att DELOITTE AUDIT SARL utses till externa revisorer för Banque centrale du Luxembourg för räkenskapsåren 2014 till 2018.

      Utfärdat i Frankfurt am Main den 17 december 2013.

         Mario DRAGHI

            ECB:s ordförande


Viktigt rättsligt meddelande

|

52005SC0141

Rekommendation till rådets yttrande I enlighet med artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Danmarks uppdaterade konvergensprogram, perioden 2004-2010  /* SEK/2005/0141 slutlig */

	Bryssel den 2.2.2005SEK(2005) 141 slutligRekommendation tillRÅDETS YTTRANDEI enlighet med artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Danmarks uppdaterade konvergensprogram, perioden 2004-2010(framlagt av kommissionen)MOTIVERINGGenom rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1] fastställdes att alla länder som ännu inte infört den gemensamma valutan för första gången skulle lägga fram konvergensprogram till rådet och kommissionen senast den 1 mars 1999. Rådet skulle enligt artikel 9 i förordningen granska dessa program på grundval av bedömningar som gjorts av kommissionen och av den kommitté som inrättats genom artikel 114 i fördraget, Ekonomiska och finansiella kommittén. Kommissionen utfärdade rekommendationer om samtliga program, och rådet granskade sedan programmen och avgav sina yttranden med utgångspunkt från kommissionens rekommendationer och efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén. Därefter skall medlemsstaterna enligt förordningen årligen lägga fram uppdaterade stabilitetsprogram, som även de kan granskas av rådet enligt samma förfarande.Danmarks första konvergensprogram, som omfattade perioden 1998-2005, lades fram den 30 oktober 1998 och granskades av rådet den 1 december 1998. Uppdaterade program har därefter lagts fram varje år. Danmark lade fram den senaste uppdateringen av sitt konvergensprogram den 29 november 2004. Kommissionens avdelningar har gjort en teknisk bedömning av detta uppdaterade program med beaktande av kommissionens höstprognoser 2004, och med hänsyn till uppförandekoden[2], den allmänt vedertagna metoden för uppskattning av potentiell total produktion och konjunkturrensade saldon, rekommendationerna i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken avseende perioden 2003-2005 samt de principer som fastställs i kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 27 november 2002, och som godkändes av rådet, om bättre samordning av finanspolitiken[3]. Bedömningen kan sammanfattas på följande sätt:-  Uppdateringen år 2004 av det danska konvergensprogrammet antogs av regeringen den 29 november 2004 och tillställdes kommissionen samma dag. Det uppdaterade programmet översändes till det danska parlamentet för kännedom. Denna uppdatering, som omfattar perioden fram till 2010, är den sjätte uppdateringen av det konvergensprogram som lämnades in i oktober 1998. Det uppdaterade programmet uppfyller till fullo kraven i ”uppförandekoden om stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning”[4].-  I det uppdaterade programmet räknar man med en BNP-tillväxt på 2,2 % 2004 respektive 2,5 % 2005, i takt med att den inhemska efterfrågan, särskilt den privata konsumtionen, åter tar fart efter avmattningen år 2003. För 2006 beräknas BNP-tillväxten bli betydligt lägre. Arbetsmarknaden har hittills endast noterat en måttlig förbättring, men förväntas återhämta sig de kommande åren. På det hela taget, på grundval av nu tillgänglig information, förefaller det makroekonomiska scenario som ligger till grund för uppdateringen relativt försiktigt och i huvudsak i linje med kommissionens avdelningars bedömning inbegripet 2004 års höstprognos. Vad gäller 2006 och åren därefter förefaller tillväxtantagandena försiktiga och något lägre än kommissionens avdelningars beräkningar av den potentiella tillväxten på medellång sikt.-  Inflationstakten avtog mot slutet av 2003 till följd av fallande import- och energipriser och inflationen på årsbasis var dämpad under större delen av 2004. Mot slutet av året ökade inflationen något i takt med att sänkningarna av punktskatterna på flera artiklar i slutet av 2003 föll utanför referensperiodens basår och energipriserna ökade. Den genomsnittliga inflationen uppgick under 2004 till 1,2 %. Det har inte förekommit några allvarliga spänningar som påverkat den danska kronans växelkurs. Fluktuationer i växelkursen i förhållande till den centrala kurspariteten har betydligt understigit den officiella marginalen och den kortfristiga räntedifferensen gentemot euroområdet har fortsatt varit mycket låg. Detta avspeglar att förtroendet för ramen för den makroekonomiska politiken i Danmark är starkt, vilket möjliggör en fortsatt låg avkastning på danska långfristiga statsobligationer. Avkastningen på danska statsobligationer har det senaste året följt utvecklingen på de viktigaste internationella obligationsmarknaderna.-  Den finanspolitiska ramen på medellång sikt inbegriper ett överskottsmål för de offentliga finanserna uttryckt som ett intervall på 1½-2½ % av BNP fram till 2010 och ett tak för den årliga offentliga konsumtionstillväxten i reala termer på 0,5 % från och med 2005. Vidare förstärks utgiftskontrollen genom en så kallad frysning av skattenivån. Såväl den statliga sektorn som pensionssystemet beräknas visa stabila överskott under programperioden. De lokala myndigheterna beräknas uppnå budgetbalans, vilket är ett lagstadgat krav. I det uppdaterade programmet räknar man med överskott i de offentliga finanserna på 1,2 % av BNP år 2004, 2,0 % av BNP år 2005 respektive 1,6 % av BNP år 2006. Överskottet stiger till 2,0 % av BNP år 2010. Såväl utgifts- som intäktskvoterna visar en gradvis sjunkande trend över prognosperioden. Med justering för den förväntade effekten av konjunkturcykeln med hjälp av allmänt vedertagen metodik, beräknas det konjunkturrensade saldot visa tillräckliga överskott under hela prognosperioden. De beräknade överskottsmålen för de offentliga finanserna ligger nära de som angavs i 2003 års uppdatering. De kortsiktiga skillnaderna beror på reviderade antaganden om BNP-tillväxt samt på effekterna av aktuella ekonomisk-politiska åtgärder, bland annat skattepaketet från mars 2004, som innebär att tyngdpunkten i den skattereform som antogs 2003 har flyttats fram. Från och med 2007 är de beräknade överskotten något lägre än i den tidigare uppdateringen, till följd av ändrade demografiska antaganden som har bidragit till att sänka de finanspolitiska kraven på lång sikt. På det hela taget bekräftar således den föreliggande uppdateringen i stora drag strategin i den tidigare uppdateringen mot bakgrund av ett liknande makroekonomiskt scenario.-  Risknivån i budgetberäkningarna är tämligen balanserad, även om den i viss utsträckning indikerar ett bättre än beräknat utfall under programmets första år. Danmark har under flera år redovisat solida överskott i de offentliga finanserna. Så var också fallet 2003, när överskottet blev 1,0 % av BNP trots en BNP-tillväxt på enbart 0,5 %. En högre än beräknad BNP-tillväxt 2006, som ligger närmare den trendmässiga tillväxten, bör stärka de offentliga finanserna det året i förhållande till scenariot i programmet. Högre oljepriser än vad som antas i uppdateringen skulle också kunna förbättra de offentliga finanserna eftersom Danmark är en nettoexportör av olja. BNP-tillväxtens sammansättning under de kommande åren, till stor del grundad på inhemsk efterfrågan, bör borga för att de offentliga inkomsterna upprätthålls och därigenom stödja en gynnsam utveckling av de offentliga finanserna. På medellång sikt ligger riskerna för att utvecklingen blir sämre än beräknat i eventuella misslyckanden med att begränsa de offentliga utgifterna till tillväxtmålet, särskilt på lokal nivå, eller med att nå upp till målen på medellång sikt om högre sysselsättning. Mot bakgrund av denna riskbedömning, är inriktningen av finanspolitiken i programmen tillräckligt stram för att bibehålla en situation på medellång sikt med offentliga finanser som är ”nära balans eller som visar överskott” under hela programperioden i enlighet kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Den ger också tillräcklig säkerhetsmarginal för att inte tröskelvärdet för underskott på 3 % av BNP skall överskridas vid normala konjunktursvängningar.-  Bruttoskulden uppgick 2003 till 44,7 % av BNP och beräknas enligt uppdateringen sjunka till 28¾ % av BNP 2010. De främsta bidragen till minskningen av skuldkvoten beräknas komma från positiva primärsaldon samt effekterna av BNP-tillväxten i nominella termer.-  I 2004 års uppdatering granskas regeringens program för strukturella reformer som inriktas på att öka sysselsättningen och stärka konkurrensen. En rad åtgärder har vidtagits de senaste åren. Den aktuella skattereformen, som fullt ut genomförts under 2004, syftar till att mildra de negativa effekterna av höga skatter på arbetsutbudet, inberäknat på antalet arbetade timmar. Även efter denna reform är fortfarande den högsta marginalskattesatsen i Danmark en av de högsta i EU och en tämligen stor del av de heltidsarbetande omfattas fortfarande av den. Målsättningen med det skatteavdrag på inkomst av tjänst som infördes som en del av skattereformen är att öka incitamenten att ta anställning och att stanna kvar på arbetsmarknaden, främst för låginkomsttagare. I de finanspolitiska beräkningarna på medellång sikt görs antaganden om ökningar i sysselsättningen till följd av framtida reformer, som erkänns som nödvändiga av de danska myndigheterna men som förblir ospecificerade. När nu snart halva programperioden fram till 2010 gått är bilden därför blandad i detta hänseende.-  Danmark förefaller vara i en gynnsam situation vad gäller landets offentliga finansers långsiktiga hållbarhet, trots betydande beräknade budgetmässiga kostnader till följd av befolkningens ökande medelålder. Den strategi för de offentliga finanserna som beskrivs i programmet, främst baserad på ytterligare skuldkonsolidering genom fortsatta överskott i de offentliga finanserna, bör resultera i en hållbar situation över tiden. Det kan emellertid visa sig vara en krävande uppgift att uppnå fortsatt strikt utgiftskontroll och en betydande ökning av sysselsättningen som strategin också bygger på.-  På det hela taget är den ekonomiska politik som beskrivs i uppdateringen i stort sett förenlig med de landspecifika allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken på området för de offentliga finanserna.På grundval av denna bedömning har kommissionen antagit den bifogade rekommendationen till rådets yttrande om Danmarks uppdaterade konvergensprogram, och vidarebefordrar denna rekommendation till rådet.Rekommendation tillRÅDETS YTTRANDEI enlighet med artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Danmarks uppdaterade konvergensprogram, perioden 2004-2010EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE,med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[5], särskilt artikel 9.3 i denna,med beaktande av kommissionens rekommendation, ochefter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén.HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:1.  Den [15 februari] 2005 granskade rådet Danmarks uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2004–2010. Programmet uppfyller helt och hållet uppgiftskraven i ”uppförandekoden om stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning”.2.  I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas BNP-tillväxten i reala termer öka från 2,2 % 2004 till 2,5 % 2005 och till i genomsnitt 1,7 % åren 2006–2010. På grundval av nu tillgänglig information förefaller detta scenario avspegla relativt försiktiga tillväxtantaganden. Inflationsberäkningarna i programmet verkar vara realistiska.3.  Den finanspolitiska ramen på medellång sikt inbegriper ett målintervall för överskottet i de offentliga finanserna på 1½-2½ % av BNP fram till 2010 och ett tak för den årliga ökningen av den offentliga konsumtionen på 0,5 % från och med 2005. Vidare förstärks utgiftskontrollen genom en så kallad frysning av skattenivån. Såväl den statliga sektorn som pensionssystemet beräknas visa stabila överskott under programperioden. De lokala myndigheterna beräknas uppnå budgetbalans, vilket är ett lagstadgat krav. Enligt det uppdaterade programmet räknar man med överskott i de offentliga finanserna på 1,2 % av BNP år 2004, 2,0 % av BNP år 2005 respektive 1,6 % av BNP år 2006. Överskottet stiger till 2,0 % av BNP år 2010. Såväl utgifts- som intäktskvoterna visar en gradvis sjunkande trend över prognosperioden. Med justering för den förväntade effekten av konjunkturcykeln med hjälp av allmänt vedertagen metodik, beräknas det konjunkturrensade saldot visa tillräckliga överskott under hela prognosperioden. De beräknade överskottsmålen för de offentliga finanserna ligger nära de som angavs i 2003 års uppdatering. De kortsiktiga skillnaderna beror på reviderade antaganden om BNP-tillväxt samt på effekterna av aktuella ekonomisk-politiska åtgärder, bland annat skattepaketet från mars 2004, som innebär att tyngdpunkten i den skattereform som antogs 2003 har flyttats fram. Från och med 2007 är de beräknade något lägre än i den tidigare uppdateringen, till följd av ändrade demografiska antaganden som har bidragit till att sänka de finanspolitiska kraven på lång sikt. På det hela taget bekräftar således den föreliggande uppdateringen i stora drag strategin i den tidigare uppdateringen mot bakgrund av ett liknande makroekonomiskt scenario.4.  Risknivån i budgetberäkningarna är tämligen balanserad, även om den i viss utsträckning indikerar ett bättre än beräknat utfall under programmets första år. Danmark har under flera år redovisat solida överskott i de offentliga finanserna. Så var också fallet 2003, när överskottet blev 1,0 % av BNP trots en BNP-tillväxt på enbart 0,5 %. En högre än beräknad BNP-tillväxt 2006, som ligger närmare den trendmässiga tillväxten, bör stärka de offentliga finanserna det året i förhållande till scenariot i programmet. Högre oljepriser än vad som antas i uppdateringen skulle också kunna förbättra de offentliga finanserna eftersom Danmark är en nettoexportör av olja. BNP-tillväxtens sammansättning under de kommande åren, till stor del grundad på inhemsk efterfrågan, bör borga för att de offentliga inkomsterna upprätthålls och därigenom stödja en gynnsam utveckling av de offentliga finanserna. På medellång sikt ligger riskerna för att utvecklingen blir sämre än beräknat i eventuella misslyckanden med att begränsa de offentliga utgifterna till tillväxtmålet, särskilt på kommunal nivå, eller med att nå upp till målen på medellång sikt om högre sysselsättning.5.  Mot bakgrund av denna riskbedömning, är inriktningen av finanspolitiken i programmen tillräckligt stram för att bibehålla en situation på medellång sikt med offentliga finanser som är ”nära balans eller som visar överskott” under hela programperioden i enlighet med kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Den ger också tillräcklig säkerhetsmarginal för att inte tröskelvärdet för underskott på 3 % av BNP skall överskridas vid normala konjunktursvängningar.6.  Bruttoskulden uppgick 2003 till 44,7 % av BNP och beräknas enligt uppdateringen sjunka till 28¾ % av BNP 2010. De främsta bidragen till minskningen av skuldkvoten beräknas komma från positiva primärsaldon samt effekterna av BNP-tillväxten i nominella termer.7.  Danmark förefaller vara i en gynnsam situation vad gäller landets offentliga finansers långsiktiga hållbarhet, trots betydande beräknade budgetmässiga kostnader till följd av befolkningens ökande medelålder. Den strategi för de offentliga finanserna som beskrivs i programmet, främst baserad på ytterligare skuldkonsolidering genom fortsatta överskott i de offentliga finanserna, bör resultera i en hållbar situation över tiden. Det kan emellertid visa sig vara en krävande uppgift att uppnå fortsatt strikt utgiftskontroll och en betydande ökning av sysselsättningen som strategin också bygger på.8.  På det hela taget är den ekonomiska politik som beskrivs i uppdateringen i stort sett förenlig med de landspecifika allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken på området för de offentliga finanserna.Jämförelse mellan beräkningar av makroekonomiska och budgetmässiga nyckeltal2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2010 |Real BNP (förändring i procent) | KP nov. 2004 | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |KOM okt. 2004 | 2,3 | 2,4 | 2,0 | n.a. | n.a. |KP nov. 2003 | 2,3 | 2,2 | 1,9 | 1,7 | 1,7 |HIKP-inflation (%) | KP nov. 2004 | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | 1,6 |KOM okt. 2004 | 1,1 | 1,9 | 1,6 | n.a. | n.a. |KP nov. 2003 | 1,8 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 1,7 |Saldo i den offentliga sektorns finanser (% av BNP) | KP nov. 2004 | 1,2 | 2,0 | 1,6 | 1,7 | 2,0 |KOM okt 20042 | 2,0 | 2,6 | 2,8 | n.a. | n.a. |KP nov. 2003 | 1,3 | 1,8 | 1,9 | 2,1 | 2,1 |Primärt saldo (% av BNP) | KP nov. 20043 | 4,3 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | 4,4 |KOM okt. 2004 | 4,4 | 4,9 | 4,9 | n.a. | n.a. |KP nov. 2003 | 2,3 | 2,7 | 2,6 | 2,3 | 2,3 |Konjunkturrensat saldo (% av BNP) | KP nov. 20041 | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,3 |KOM okt. 2004 | 2,6 | 2,9 | 3,0 | n.a. | n.a. |KP nov. 20031 | 1,1 | 1,5 | 1,7 | 1,9 | 2,1 |Offentlig bruttoskuld (% av BNP) | KP nov. 2004 | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 28,8 |KOM okt. 2004 | 41,5 | 37,5 | 34,2 | n.a. | n.a. |KP nov. 2003 | 41,2 | 38,7 | 36,4 | 27,5 | 27,5 |Anmärkningar: 1 Kommissionens avdelningars beräkningar med tillämpning av uppgifterna i programmet 2 I anmälan av september 2004 inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott, lade Danmark fram siffror för saldot i den offentliga sektorns finanser och skuldnivån brutto där ATP-fonderna hade omklassificerats utanför den offentliga sektorn, vilket minskade överskottet i den offentliga sektorns finanser med omkring 1 procent av BNP. På denna grundval medtogs inte heller ATP-överskottet i 2004 års höstprognos från kommissionens avdelningar. I denna granskning har siffrorna från kommissionens avdelningar över saldot i de offentliga finanserna och bruttoskulden omräknats för att medräkna ATP-fonden, på motsvarande sätt som i det uppdaterade programmet. Kommissionens avdelningars siffror över saldot i de offentliga finanserna och den offentliga skulden är därför inte desamma som i höstprognosen. 3 I uppdateringen anges primärsaldon exklusive ränteutgifter netto och inte bruttoränta som annars är sedvanligt. I denna tabell redovisas primärsaldona exklusive ränteutgifter brutto. Källor: Uppdaterade konvergensprogram, november 2003 och november 2004 (KP); Kommissionens höstprognoser 2004 (KOM; se fotnot 2 ovan). Beräkningar från kommissionens avdelningar. |[1] EGT L 209, 2.8.1997. De dokument det hänvisas till i denna text återfinns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Reviderat yttrande från Ekonomiska och finansiella kommittén om stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning, godkänt av Ekofinrådet den 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[4] Reviderat yttrande från Ekonomiska och finansiella kommittén om stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning, godkänt av Ekofinrådet den 10.7.2001.[5] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument det hänvisas till i denna text återfinns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


title: Rekommendation till rådets yttrande i enlighet med artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Slovakiens uppdaterade konvergensprogram för 2005-2008

text:
Viktigt rättsligt meddelande

|

52006SC0026

Rekommendation till Rådets yttrande i enlighet med artikel 9.3 i Rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Slovakiens uppdaterade konvergensprogram för 2005-2008  /* SEK/2006/0026 slutlig */

	[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |Bryssel den 11.1.2006SEK(2006) 26 slutligRekommendation tillRÅDETS YTTRANDEi enlighet med artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Slovakiens uppdaterade konvergensprogram för 2005-2008(framlagt av kommissionen)MOTIVERINGBakgrundStabilitets- och tillväxtpakten, som trädde i kraft den 1 juli 1998, syftar till att genom sunda offentliga finanser förbättra förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som kan leda till ökad sysselsättning. Pakten ändrades för första gången 2005. Reformen bekräftade att pakten har varit till nytta för att befästa budgetdisciplinen, men syftade till att stärka dess effektivitet och ekonomiska underbyggnad och samtidigt slå vakt om de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt.Enligt rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1], som utgör en del av pakten, skall medlemsstaterna lägga fram stabilitets- eller konvergensprogram och årliga uppdateringar av dessa för rådet och kommissionen (medlemsstater som redan har övergått till den gemensamma valutan utarbetar (uppdaterade) stabilitetsprogram och medlemsstater som ännu inte har gjort det lägger fram (uppdaterade) konvergensprogram). Slovakiens första konvergensprogram lämnades in i maj 2004. I enlighet med förordningen yttrade sig rådet om programmet den 5 juli 2004 på grundval av en rekommendation från kommissionen och efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén. Enligt samma förfarande bedöms uppdaterade stabilitets- och konvergensprogram av kommissionen och granskas av den ovannämnda kommittén. De kan även granskas av rådet.I programmen skall medlemsstaterna ange sina budgetmål på medellång sikt och beskriva vilka politiska åtgärder de ämnar vidta för att uppnå dessa mål, samt de underliggande ekonomiska antagandena. Till följd av reformen av stabilitets- och tillväxtpakten skall de medelfristiga målen differentieras mellan enskilda medlemsstater mot bakgrund av de olika ekonomiska och finanspolitiska förhållandena i unionen, bland annat med avseende på de finanspolitiska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. Andra inslag i reformen är att ett mer symmetriskt synsätt bör eftersträvas för finanspolitiken över konjunkturcykeln, genom ökad budgetdisciplin under ekonomiskt goda tider, samtidigt som hänsyn får tas till ”omfattande strukturreformer” med mätbara effekter på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, vid en tillfällig avvikelse från de medelfristiga målen eller anpassningsbanan för att uppnå dessa.Med beaktande av kommissionens höstprognos 2005, uppförandekoden[2], den allmänt vedertagna metoden för uppskattning av potentiell total produktion och konjunkturrensade saldon och de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna avseende perioden 2005–2008, har kommissionen granskat det uppdaterade konvergensprogram som Slovakien nyligen lämnade in och på grundval av nedanstående analys överlämnat en rekommendation till rådets yttrande om programmet.Bedömning1.  Slovakien lade fram sitt konvergensprogram den 1 december 2005. Det avser perioden 2005–2008 och innehåller dessutom vägledande beräkningar fram till 2010. Dokumentet hade antagits av regeringen den 30 november 2005. Det omfattar 2006 års budget, som godkändes av parlamentet den 13 december 2005, samt regeringens fleråriga budgetram för 2006–2008, som antogs av regeringen den 12 oktober 2005. Programmet följer i stora drag den modell för stabilitets- och konvergensprogrammen som specificeras i den nya uppförandekoden[3]. Det innehåller luckor i fråga om de obligatoriska och frivilliga uppgifter som föreskrivs av den nya uppförandekoden[4].2.  Den 5 juli 2004 fattade rådet ett beslut med innehållet att Slovakien har ett alltför stort underskott. I enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 av den 5 juli 2004 måste detta alltför stora underskott åtgärdas senast 2007. I sitt yttrande av den 17 februari 2005 om den förra uppdateringen av Slovakiens konvergensprogram för perioden 2004–2007 uppmanade rådet Slovakien att ”i) särskilt under 2005 utnyttja alla möjligheter att minska underskottet snabbare, även via besparingar på utgiftssidan och obudgeterade intäkter, ii) göra de medelfristiga utgiftstaken mer bindande, iii) se till att de sekundära effekterna av den höga inflationen under 2004 inte inverkar på den anpassningsbana för inflationen som förutses i programmet.”3.  Slovakiens reala BNP-tillväxt låg mellan 1994 och 2004 i genomsnitt på 4,3 %, dvs. nästan 2 procentenheter över genomsnittet för EU25 på 2,4 %. Situationen på arbetsmarknaden är alltjämt landets huvudsakliga problem. Som en följd av den påskyndade företagsomstruktureringen i slutet av 1990-talet steg arbetslösheten från 13,7 % år 1994 till 18,2 % år 2004 medan den totala sysselsättningsgraden sjönk med 2 procentenheter under samma period. I programmet räknar man med en real BNP-tillväxt på i genomsnitt 5,6 % under programperioden vilket, med ett negativt BNP-gap år 2005, innebär en betydande konjunktursvängning. BNP-tillväxten förväntas öka från 5,1 % år 2005 till 5,4 % år 2006 och 6,1 % år 2007, med en nettoexport som allt mer bidrar till BNP-tillväxten och som kompletterar den starkt positiva inhemska efterfrågan. Den starka inhemska efterfrågan torde förbli oförminskad tack vare en positiv löne- och arbetsmarknadsutveckling och även p.g.a. ett attraktivt affärsklimat och ökande offentliga investeringar med stöd av EU-medel. Kommissionens höstprognos 2005 omfattar perioden fram till 2007 och bekräftar i stora drag programmets tillväxtberäkningar och likaså utvecklingen av tillväxtens bakomliggande sammansättning. För 2008 överstiger den förväntade tillväxten på nära 5½ % kommissionens prognos för potentiell produktionstillväxt. I programmet räknar man med en inflationsökning till 3,6 % år 2006 till följd av höjningar av reglerade priser framkallade av högre priser på olja och naturgas. Allt eftersom dessa effekter avklingar beräknas inflationen sjunka till 2,0 % år 2007 och 2008. Inflationsprognoserna i programmet förefaller rimliga även om nyligen aviserade ytterligare uppjusteringar av vissa reglerade priser medför en risk.4.  Efter en depreciering i mars-april 2005 steg den slovakiska kronans värde sakta tills den anslöts till ERM II den 28 november 2005. Efter denna åtgärd stärktes den slovakiska kronan inledningsvis ytterligare med cirka 1,5 % och stabiliserades därefter 1–2 % över den centrala räntesatsen under de första veckorna av deltagandet i ERM II. Sedan början av 2005 ligger de långfristiga räntorna fortfarande nära euroområdets nivå jämfört med den skillnad på cirka 100 räntepunkter som förelåg år 2003 och 2004. Eftersom höjningen nyligen av Slovakiens långfristiga räntor var större än den i euroområdet ökade skillnaden åter något under det sista kvartalet 2005. Sedan den 1 januari 2005 har Slovakiens centralbank definierat sin penningpolitik som ”inriktad på en låg inflation inom ramen för ERM II:s villkor”.5.  Det offentliga sektorns underskott för 2005 har i kommissionens prognos uppskattats till 4,1 % av BNP, men en jämförelse med tidigare konvergensprogram är inte okomplicerad eftersom den inbegriper en avskrivning av en del utvecklingsländers skulder uppgående till omkring 0,8 % av BNP. Utan skuldavskrivningen uppskattas underskottet till cirka 3,3 % av BNP vilket är något lägre än vad som beräknades i den förra uppdateringen (3,4 % av BNP). Denna positiva utveckling beror dock huvudsakligen på att ränteutgifterna blivit lägre än väntat.6.  Programmet syftar till att till år 2007 få ned underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP (inklusive kostnaderna för pensionsreformen), i enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 av den 5 juli 2004. Den offentliga sektorns underskott (utan kostnaderna för pensionsreformen) beräknas minska från 4,1 % av BNP år 2005 (inklusive skuldavskrivningar på 0,8 % av BNP) till 2,9 % år 2006, sedan sjunka kraftigt till 1,6 % av BNP år 2007 och därefter falla till 1,3 % av BNP år 2008. Budgetjusteringen är huvudsakligen inriktad på utgiftssidan. Utgiftskvoten väntas sjunka med 3,4 procentenheter mellan 2005 och 2008 (med 2,6 procentenheter utan skuldavskrivningarna på 0,8 % av BNP år 2005). De offentliga intäkterna beräknas i stort förbli stabila fram till 2007 och därefter minska med 0,7 % av BNP år 2008. De budgetmässiga effekterna av att det fonderade pensionssystemet klassificeras i den andra pelaren och utanför den offentliga sektorn (som måste genomföras senast till vårrapporten 2007 om de offentliga finanserna) beräknas till 0,8 %, 1,3 %, 1,4 % och 1,4 % av BNP åren 2005, 2006, 2007 respektive 2008. Den planerade finanspolitiska konsolideringen är huvudsakligen koncentrerad till år 2007. Den finanspolitiska konsolideringen för att uppnå 2007 års underskottsmål på 3,0 % av BNP har jämfört med tidigare konvergensprogram ytterligare koncentrerats till slutet av perioden, med anledning av högre beräknade kostnader för pensionsreformen. 2006 års underskottsmål är oförändrat. Sammantaget bekräftar den nya uppdateringen i stort sett den planerade korrigeringen i det föregående programmet mot bakgrund av gynnsammare makroekonomiska utsikter. Budgeteffekterna av starkare ekonomiska tillväxtprognoser uppvägs i stor utsträckning av en uppjustering av kostnaderna för pensionsreformen.7.  Enligt kommissionens beräkningar utifrån programmet i enlighet med den allmänt vedertagna metoden skulle det strukturella saldot förbättras från cirka -2¾ % av BNP år 2005 till omkring -1½ % av BNP år 2008. Den konsolidering som planeras i programmet är huvudsakligen koncentrerad till 2007, då BNP-gapet enligt programmets makroekonomiska scenario beräknas ligga nära noll, men med en konjunktur som man väntar skall bli betydligt bättre än året innan. I enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten fastställs i programmet ett medelfristigt mål för de offentliga finanserna av ett strukturellt saldo på -0,9 % av BNP, som skall uppnås till 2010. Eftersom programmets medelfristiga mål är mer krävande än det lägsta riktmärket (beräknat på ett underskott på runt 2¼ % av BNP), borde dess uppfyllande skapa en säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Programmets medelfristiga mål ligger på en rimlig nivå eftersom det ligger inom det område som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden angivits för euroområdet och de länder som deltar i ERM II och på ett adekvat sätt tar hänsyn till skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt.8.  Enligt denna uppdatering bygger den av regeringen godkända medelfristiga budgetramen uteslutande på gällande lagstiftning och på lagändringar som godkänts av regeringen. Tydligheten är dock inte särdeles stor när det gäller vilka åtgärder som skulle säkerställa att man uppnår 2007 års underskottsmål. Hittills har regeringen mer än väl uppnått de budgetmål som angetts i tidigare program: efter ett underskott 2004 som var lägre än väntat prognostiseras resultat som är bättre än planerat för 2005 (exklusive skuldavskrivningar på 0,8 % av BNP). Trots detta användes en del av de medel som frigjordes genom de oväntat låga räntekostnaderna år 2005 för att täcka andra obudgeterade offentliga utgifter vilket framhäver behovet av mer bindande utgiftstak. Totalt sett verkar riskerna som omgärdar beräkningarna i stort sett uppväga varandra och budgetprognoserna i programmet verkar sålunda rimliga.9.  Med beaktande av denna riskavvägning är Slovakien på väg att korrigera sitt alltför stora underskott inom den tidsfrist som rådet fastställt. Den beräknade ökningen av underskottet för 2005 beror på engångseffekterna av skuldavskrivningar som uppgår till 0,8 % av BNP. Den finanspolitik som beskrivs i programmet räcker dock eventuellt inte till för att programmets medelfristiga mål (-0,9 % av BNP) skall kunna uppnås år 2010. Om man tar med budgeteffekterna av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificeringen av fonderade pensionssystem inom den andra pelaren (som måste genomföras senast i samband med vårrapporten 2007) beräknas det strukturella saldot enligt kommissionens beräkningar utifrån programmet till -2,9 % av BNP år 2008 (-1,5 % av BNP, före kostnaderna för pensionsreformen). Ytterligare och mer omfattande konsolideringsåtgärder skulle därför behövas för att uppnå programmets medelfristiga mål till 2010. De planerade förbättringarna av det strukturella saldot på cirka ¼ % av BNP år 2008 understiger det riktmärke på 0,5 % av BNP som fastställs i stabilitets- och tillväxtpakten, för en period då konjunkturen kan klassificeras som god.10.  Skuldkvoten väntas sjunka avsevärt med nästan 9 procentenheter till 33,7 % av BNP år 2005. Denna stora minskning – som t.o.m. är större än vad som förväntades i kommissionens prognoser – beror huvudsakligen på minskade likvida medel (insättningar) som förvaltas av ett nytt organ med ansvar för den offentliga skulden (ARDAL). Minskningen av likvida tillgångar har registrerats som en komponent i stock-/flödesjusteringarna. Skuldkvoten förväntas därefter ligga kring 35–36 % av BNP (35,5 % år 2006, 35,2 % år 2007 och 36,2 % år 2008), till följd av ett litet primärsaldo, en skuldreducerande snöbollseffekt (eftersom den effektiva räntesatsen ligger under BNP-tillväxten). Stock-/flödesjusteringarna tros förbli positiva under programperioden trots vissa privatiseringsintäkter som förväntas år 2006.11.  I fråga om de offentliga finansernas hållbarhet förefaller risken för Slovakien vara medelstor med tanke på de beräknade budgetkostnaderna för den åldrande befolkningen. Skuldnivån ligger betydligt under referensvärdet på 60 % och torde förbli oförändrad om man antar att den förda politiken inte kommer att ändras under kommande två decennier. Slovakien har nyligen antagit en pensionsreform i två steg, som innebär en framtida ökning av de offentliga utgifterna. Det nuvarande höga strukturella underskottet kommer dock att förhindra minskningen av skuldkvoten, vilket ökar riskerna för den långsiktiga hållbarheten. Det är nödvändigt att ytterst strikt genomföra den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna på medellång sikt för att minska riskerna för den långsiktiga hållbarheten[5].12.  De planerade åtgärderna i fråga om de offentliga finanserna motsvarar i stort sett de allmänna ekonomiska riktlinjerna som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Slovakien är på väg att korrigera sitt alltför stora underskott inom den tidsfrist som fastställts av rådet.13.  I Slovakiens nationella reformprogram, som lades fram den 14 oktober 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, anges följande utmaningar med betydande konsekvenser för de offentliga finanserna: i) informationssamhället, ii) FoU och innovationer och iii) utbildning och sysselsättning. De budgetmässiga konsekvenserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet avspeglas till fullo i konvergensprogrammets finansiella prognoser. I konvergensprogrammet beskrivs de redan antagna reformerna av skatte- och pensionssystemet. I 2006 års budget liksom i budgetramen för 2006–2008 förutses betydande utgiftsökningar för utbildning och forskning och utveckling vilket sålunda avspeglar de prioriteringar som anges i det nationella reformprogrammet.Mot bakgrund av denna bedömning och med hänsyn till rådets rekommendationer enligt artikel 104.7 anser rådet att Slovakien böri) stärka arbetet med de strukturella budgetanpassningsåtgärderna eftersom landet inte har någon marginal i förhållande till referensvärdet för 2007 (då tidsfristen löper ut för korrigeringen av det alltför stora underskottet) och för att till fullo dra nytta av att tillväxtprognoserna justerats uppåt jämfört med de som utgår ifrån rådets rekommendationer, ochii) stärka den bindande karaktären hos statsfinansernas medelfristiga utgiftstak.Rekommendation tillRÅDETS YTTRANDEi enlighet med artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Slovakiens uppdaterade konvergensprogram för 2005-2008EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDEmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[6], särskilt artikel 9.3 i denna,med beaktande av kommissionens rekommendation, ochefter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.14.  Den [24 januari 2006] granskade rådet Slovakiens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005–2008. Programmet motsvarar i grova drag den modell för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden. Programmet innehåller luckor i de obligatoriska och frivilliga uppgifter som föreskrivs av den nya uppförandekoden.15.  Slovakiens reala BNP-tillväxt låg mellan 1994 och 2004 i genomsnitt på 4,3 %, dvs. nästan 2 procentenheter över genomsnittet för EU25 på 2,4 %. Situationen på arbetsmarknaden är alltjämt landets huvudsakliga problem. Som en följd av den påskyndade företagsomstruktureringen i slutet av 1990-talet steg arbetslösheten från 13,7 % år 1994 till 18,2 % år 2004 medan den totala sysselsättningsgraden sjönk med 2 procentenheter under samma period. I det makroekonomiska scenariot antas den reala BNP-tillväxten uppgå till i genomsnitt 5,6 % under programperioden vilket, med ett negativt BNP-gap år 2005, innebär en betydande konjunktursvängning. Enligt nu tillgänglig information förefaller detta scenario bygga på rimliga tillväxtantaganden. Programmets inflationsprognoser förefaller också vara realistiska.16.  Den 5 juli 2004 fattade rådet ett beslut med innehållet att Slovakien har ett alltför stort underskott. I enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 av den 5 juli 2004 måste detta alltför stora underskott åtgärdas senast 2007. I sitt yttrande av den 17 februari 2005 om den förra uppdateringen av Slovakiens konvergensprogram för perioden 2004–2007 uppmanade rådet Slovakien att ”i) särskilt under 2005 utnyttja alla möjligheter att minska underskottet snabbare, även via besparingar på utgiftssidan och obudgeterade intäkter, ii) göra de medelfristiga utgiftstaken mer bindande, iii) se till att de sekundära effekterna av den höga inflationen under 2004 inte inverkar på den anpassningsbana för inflationen som förutses i programmet.”17.  Programmet syftar till att få ned underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP till 2007, i enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 av den 5 juli 2004. Den offentliga sektorns underskott (utan kostnaderna för pensionsreformen) beräknas minska från 4,1 % av BNP år 2005 (inklusive skuldavskrivningar på 0,8 % av BNP) till 2,9 % år 2006, sedan sjunka kraftigt till 1,6 % av BNP år 2007 och därefter nå 1,3 % av BNP år 2008. Bilden för primärsaldot är liknande; om motsvarar en förbättring från -2,3 % av BNP år 2005 (-1,5 % av BNP exklusive skuldavskrivningar på 0,8 % av BNP) till 0,7 % år 2008. Budgetkorrigeringen är huvudsakligen inriktad på utgiftssidan. Den offentliga utgiftskvoten väntas sjunka med 3,4 procentenheter mellan 2005 och 2008 (med 2,6 procentenheter om man räknar bort skuldavskrivningar på 0,8 % av BNP år 2005). De offentliga inkomsterna beräknas i stort vara stabila fram till 2007 och därefter minska med 0,7 % av BNP år 2008. Budgeteffekterna av att de fonderade pensionssystemet klassificeras i den andra pelaren och utanför den offentliga sektorn (som måste genomföras senast till vårrapporten 2007 om de offentliga finanserna) beräknas till 0,8 %, 1,3 %, 1,4 % och 1,4 % av BNP åren 2005, 2006, 2007 respektive 2008. Den planerade finanspolitiska konsolideringen är huvudsakligen koncentrerad till år 2007. Den finanspolitiska konsolideringen för att uppnå 2007 års underskottsmål på 3,0 % av BNP har jämfört med tidigare konvergensprogram ytterligare koncentrerats till slutet av perioden, med anledning av högre beräknade kostnader för pensionsreformen.18.  Det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot utan beaktande av enstaka och andra tillfälliga åtgärder) beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden kommer enligt planerna att förbättras under programperioden i genomsnitt med 0,4 % av BNP per år, från -2,8 % av BNP till -1,3 % av BNP. Det medelfristiga målet för de offentliga finanserna i strukturella termer enligt programmet är ett underskott på 0,9 % av BNP och syftet är att uppnå detta till år 2010 (efter programperioden). Eftersom programmets medelfristiga mål är mer krävande än det lägsta riktmärket (beräknat på ett underskott på runt 2¼ % av BNP), borde dess uppfyllande skapa en säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Programmets medelfristiga mål ligger på en rimlig nivå eftersom det ligger inom det område som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden angivits för euroområdet och de länder som deltar i ERM II och på ett adekvat sätt tar hänsyn till skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt.19.  De risker som omgärdar programmets prognoser för de offentliga finanserna verkar i stort sett uppväga varandra. Även om programmet inte är särskilt tydligt i fråga om vilka specifika åtgärder som planeras för att nå 2007 års underskottsmål understryker uppdateringen att den medelfristiga budgetram som godkänts av regeringen uteslutande bygger på gällande lagstiftning och på lagändringar som godkänts av regeringen. Den nuvarande regeringen har hittills mer än väl respekterat budgetmålen i tidigare program: efter ett underskott 2004 som var lägre än väntat förutses resultat som är bättre än planerat för 2005 (om skuldavskrivningar på 0,8 % av BNP räknas bort). Trots detta användes en del av de medel som frigjordes genom de oväntat låga ränteutgifterna år 2005 till att täcka andra obudgeterade offentliga utgifter vilket framhäver behovet av mer bindande utgiftstak.20.  Med tanke på denna riskbedömning förefaller programmets budgetpolitik vara förenlig med korrigeringen av det alltför stora underskottet till 2007 som rådet rekommenderat. Programmets budgetpolitik är dock eventuellt inte tillräcklig för att se till att programmets medelfristiga mål uppnås till 2010, som planeras i programmet. År 2008 (året efter korrigeringen av det alltför stora underskottet) är programmets takt i anpassningen till dess medelfristiga mål inte i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att den årliga förbättringen av det strukturella saldot för euroområdet och de länder som deltar i ERM II som riktmärke bör ligga på 0,5 % av BNP och att korrigeringen bör vara större under goda ekonomiska tider och kan vara lägre när dåliga ekonomiska tider råder. Särskilt år 2008 blir förbättringen av det strukturella saldot bara cirka ¼ % av BNP, medan konjunkturen torde vara god[7].21.  Skuldkvoten beräknas ha uppgått till 33,7 % av BNP 2005, betydligt lägre än fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet förutses skuldkvoten öka med 2,5 procentenheter under programperioden.22.  I fråga om de offentliga finansernas hållbarhet förefaller risken för Slovakien vara medelstor med anledning av de prognostiserade budgetkostnaderna för den åldrande befolkningen. Skuldnivån ligger betydligt under referensvärdet på 60 % och torde förbli oförändrad om man antar att den förda politiken inte kommer att ändras under kommande två decennier. Slovakien har nyligen antagit en pensionsreform i två steg, som innebär en framtida ökning av de offentliga utgifterna. Det nuvarande höga strukturella underskottet kommer dock att förhindra minskningen av skuldkvoten, vilket ökar riskerna för den långsiktiga hållbarheten. Det är nödvändigt att ytterst strikt genomföra den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna på medellång sikt för att minska riskerna för den långsiktiga hållbarheten.23.  De planerade åtgärderna i fråga om de offentliga finanserna motsvarar i stort sett de allmänna ekonomiska riktlinjerna som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Slovakien är på väg att korrigera sitt alltför stora underskott inom den tidsfrist som fastställts av rådet.24.  I Slovakiens nationella reformprogram, som lades fram den 14 oktober 2005 i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, anges följande utmaningar med betydande konsekvenser för de offentliga finanserna: i) informationssamhället, ii) FoU och innovationer och iii) utbildning och sysselsättning. De budgetmässiga konsekvenserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet avspeglas till fullo i konvergensprogrammets finansiella prognoser. I konvergensprogrammet beskrivs de redan antagna reformerna av skatte- och pensionssystemen. I 2006 års budget liksom i budgetramen för 2006–2008 förutses betydande utgiftsökningar för utbildning och forskning och utveckling och avspeglar sålunda de prioriteringar som anges i det nationella reformprogrammet.Mot bakgrund av denna bedömning och med hänsyn till rådets rekommendationer enligt artikel 104.7 anser rådet att Slovakien böri) stärka arbetet med de strukturella budgetanpassningsåtgärderna eftersom landet inte har någon marginal i förhållande till referensvärdet för 2007 (då tidsfristen löper ut för korrigeringen av det alltför stora underskottet) och för att till fullo dra nytta av att tillväxtprognoserna uppjusterats jämfört med de som utgår ifrån rådets rekommendationer, ochii) stärka den bindande karaktären hos statsfinansernas medelfristiga utgiftstak.Jämförelse mellan beräkningar av makroekonomiska och budgetmässiga nyckeltal 12004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Real BNP (skillnad i %) | KP dec 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 |KOM nov 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,5 | 6,3 | Ej till. |KP nov 2004 | 5,0 | 4,5 | 5,1 | 5,4 | Ej till. |HIKP-inflation (%) | KP dec 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,0 | 2,0 |KOM nov 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,1 | Ej till. |KP nov 2004 | 7,8 | 3,3 | 2,8 | 2,5 | Ej till. |BNP-gap (i % av potentiell BNP) | KP dec 20052 | -1,9 | -1,6 | -1,1 | 0,1 | 0,8 |KOM nov 20056 | -1,5 | -1,3 | -0,9 | 0,2 | Ej till. |KP nov 20042 | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,9 | Ej till. |Saldo i de offentliga finanserna ( % av BNP) | KP dec 20052 | -3,2 | -4,1 | -2,9 | -1,6 | -1,3 |KOM nov 2005 | -3,1 | -4,1 | -3,0 | -2,5 | Ej till. |KP nov 2004 | -3,8 | -3,4 | -2,9 | -1,9 | Ej till. |Primärt saldo (i % av BNP) | KP dec 2005 | -1,0 | -2,3 | -1,0 | 0,4 | 0,7 |KOM nov 2005 | -0,9 | -1,9 | -0,8 | -0,2 | Ej till. |KP nov 2004 | -1,5 | -1,0 | -0,6 | 0,4 | Ej till. |Konjunkturrensat saldo (% av BNP) | KP dec 20052 | -2,6 | -3,6 | -2,6 | -1,6 | -1,5 |KOM nov 2005 | -2,7 | -3,8 | -2,7 | -2,5 | Ej till. |KP nov 20042 | Ej till. | Ej till. | Ej till. | Ej till. | Ej till. |Strukturellt saldo3 (i % av BNP) | KP dec 20054 | -2,6 | -2,8 | -2,6 | -1,7 | -1,5 |KOM nov 20055 | -2,7 | -3,0 | -2,7 | -2,5 | Ej till. |KP nov 2004 | Ej till. | Ej till. | Ej till. | Ej till. | Ej till. |Bruttoskuldkvot7 (i % av BNP) | KP dec 2005 | 42,6 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 |KOM nov 2005 | 42,6 | 36,7 | 38,2 | 38,5 | Ej till. |KP nov 2004 | 43,0 | 44,2 | 45,3 | 45,5 | Ej till. |Anmärkningar: 1 I de finansiella prognoserna medtas inte effekterna av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificeringen av fonderade pensionssystem, som måste genomföras senast i samband med den rapport som lämnas in våren 2007. Om dessa effekter medräknas skulle saldot i de offentliga finanserna enligt det uppdaterade programmet bli -3,2 % av BNP år 2004, -4,9 % år 2005, -4,2 % år 2006, -3,0 % år 2007 och -2,7 % år 2008. 2 Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet. 3 Det konjunkturrensade saldot (liksom i föregående rader) exklusive enstaka och andra tillfälliga åtgärder. 4 Enstaka och andra tillfälliga åtgärder hämtade från programmet (0,8 % av BNP år 2005, underskottsökande och 0,1 % år 2007, underskottssänkande). 5 Enstaka och andra tillfälliga åtgärder hämtade från kommissionens tjänsteavdelningars prognoser hösten 2005 (0,8 % av BNP år 2005, underskottsökande). 6 Bygger på en beräknad potentiell tillväxt på 4,9 %, 4,8 %, 5,1 % respektive 5,1 % under perioden 2004–2007. 7 Skuldprognoserna (till skillnad från underskottsprognoserna) i programmet utgår från Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificeringen av fonderade pensionssystem. Källor: Konvergensprogram (KP), Kommissionens höstprognos 2005 (KOM), samt kommissionens beräkningar. |[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1) Alla dokument som nämns i denna text återfinns på följande webbplats:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande om dokumentet ”Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll”, som godkändes av Ekofinrådet den 11 oktober.[3] Avsnitt om tillväxtkonsekvenser av ”större strukturreformer” och om budgetprognosernas känslighet i fråga om olika scenarier och antaganden saknas emellertid. Kapitlet om de offentliga finansernas institutionella särdrag har en annan indelning än modellen.[4] Observera dock att obligatoriska uppgifter om nominella effektiva växelkurser saknas för att undvika att man föregriper fastställandet av eurokursen. Uppgifterna om FISIM och offentliga utgifter fördelade på ändamål saknas också.[5] Närmare upplysningar om den långsiktiga hållbarheten lämnas i kommissionens tekniska bedömning av programmet som kommer att offentliggöras på följande webbplats:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] EUT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsenhttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[7] Närmare upplysningar om den långsiktiga hållbarheten lämnas i kommissionens tekniska bedömning av programmet som kommer att offentliggöras på följande webbplats:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm