title: Kommissionens rekommendation av den 11 mars 2005 om den europeiska stadgan för forskare och riktlinjer för rekrytering av forskare (Text av betydelse för EES)

text:
               22.3.2005

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 75/67

      KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

   av den 11 mars 2005
   om den europeiska stadgan för forskare och riktlinjer för rekrytering av forskare
   (Text av betydelse för EES)
   (2005/251/EG)
   EUROPEISKA GEMENSKAPENS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 165 i detta, och
   av följande skäl:

               (1)

               I januari år 2000 (1) konstaterade kommissionen att det är nödvändigt att upprätta ett europeiskt område för forskningsverksamhet, vilket kommer att vara grundbulten för gemenskapens framtida åtgärder för att stärka och strukturera den europeiska forskningspolitiken.

               (2)

               Vid Europeiska rådets möte i Lissabon fastställdes målet att gemenskapen senast 2010 skall bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi.

               (3)

               I sin resolution av den 10 november 2003 (2) behandlade rådet frågor om forskaryrken och forskarkarriärer inom det europeiska området för forskningsverksamhet. Rådet välkomnade särskilt kommissionens avsikter att verka för utarbetandet av en europeisk stadga för forskare och riktlinjer för rekrytering av forskare.

               (4)

               Den potentiella bristen på forskare (3), framför allt inom vissa centrala ämnesområden, kommer allvarligt att hota EU:s innovationsförmåga, vetenskapliga kapacitet och produktivitetstillväxt inom den närmaste framtiden och kan hindra att Lissabon- och Barcelonamålen uppnås. Europa måste därför bli betydligt attraktivare för forskare och se till att öka de kvinnliga forskarnas deltagande, genom att bidra till att skapa de nödvändiga villkoren för mer hållbara och lockande FoU-karriärer för kvinnor (4).

               (5)

               Tillräckliga och välutvecklade mänskliga resurser inom FoU är en viktig förutsättning för vetenskapliga och tekniska framsteg, förbättrad livskvalitet och de europeiska medborgarnas välstånd, och bidrar dessutom till Europas konkurrenskraft.

               (6)

               Nya instrument för forskares karriärutveckling bör införas och användas för att förbättra karriärmöjligheterna för forskare i Europa.

               (7)

               Ökade och mer uppenbara karriärmöjligheter bidrar också till att allmänheten får en positivare inställning till forskaryrket, och främjar således att fler unga inleder en forskarkarriär.

               (8)

               Det yttersta politiska målet för denna rekommendation är att bidra till utvecklingen av en attraktiv, öppen och hållbar europeisk arbetsmarknad för forskare, där ramvillkoren gör det möjligt att rekrytera och behålla framstående forskare i miljöer som främjar resultat och produktivitet.

               (9)

               Medlemsstaterna bör se till att forskare ingår i hållbara system för karriärutveckling i alla skeden av karriären, oberoende av avtalsförhållanden och av vilken FoU-karriär de valt. Medlemsstaterna bör också se till att forskare behandlas som fackmän och som en integrerad del av de institutioner där de arbetar.

               (10)

               Medlemsstaterna har gjort stora insatser för att undanröja administrativa och rättsliga hinder för den geografiska rörligheten och rörligheten mellan sektorer, men många sådana hinder finns fortfarande kvar.

               (11)

               Alla former av rörlighet bör främjas inom en övergripande strategi för mänskliga resurser inom FoU på nationell, regional och institutionell nivå.

               (12)

               Alla former av rörlighet måste till fullo värdesättas i system för karriärbedömning och karriärutveckling för forskare, så att sådana erfarenheter främjar deras yrkesutveckling.

               (13)

               Det bör utvecklas en enhetlig karriär- och rörlighetspolitik för forskare som flyttar till (5) och från Europeiska unionen, med hänsyn till situationen i utvecklingsländer och mindre utvecklade regioner i och utanför Europa, så att forskningskapaciteten i EU inte byggs upp på bekostnad av de mindre utvecklade länderna eller regionerna.

               (14)

               Forskningsfinansiärer och forskares arbetsgivare bör ansvara för att procedurerna för urval och rekrytering av forskare är öppna för insyn och internationellt jämförbara.

               (15)

               Samhället bör i större utsträckning uppskatta det ansvar och den professionalism som forskare visar i sitt arbete i olika skeden av karriären och deras många olika roller, dvs. att de kan fungera som kunskapsarbetare, ledare, projektsamordnare, chefer, handledare, mentorer, karriärrådgivare och forskningsinformatörer.

               (16)

               Denna rekommendation förutsätter att arbetsgivare och forskningsfinansiärer har övergripande skyldighet att se till att nationella, regionala och sektorsspecifika lagstiftningskrav uppfylls.

               (17)

               Rekommendationen utgör ett värdefullt instrument för medlemsstaterna, arbetsgivare, finansiärer och forskare att på frivillig basis ta ytterligare initiativ för att förbättra och stabilisera forskarnas karriärmöjligheter i Europeiska unionen och för att skapa en öppen arbetsmarknad för forskare.

               (18)

               De allmänna principerna och kraven i denna rekommendation är resultatet av ett offentligt samråd i vilket medlemmarna i styrgruppen för mänskliga resurser och rörlighet fullt ut har deltagit.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

               1.

               Att medlemsstaterna försöker vidta de åtgärder som krävs för att forskares arbetsgivare och forskningsfinansiärer skall utveckla och upprätthålla en stimulerande forskningsmiljö och ett positivt arbetsklimat, där enskilda personer och forskningsgrupper uppskattas, uppmuntras, ges stöd och får den utrustning och hjälp som krävs för att de skall kunna uppnå sina mål och utföra sina arbetsuppgifter. I detta sammanhang bör man framför allt prioritera utformningen av arbets- och utbildningsvillkor tidigt i forskarkarriären, eftersom detta är viktigt för framtida val och möjligheterna att göra FoU-karriären mer lockande.

               2.

               Att medlemsstaterna vidtar erforderliga åtgärder för att se till att arbetsgivare och finansiärer förbättrar rekryteringsmetoderna och systemen för karriärbedömning så att det skapas ett öppet, jämlikt och internationellt jämförbart system. Detta är en förutsättning för att det skall kunna skapas en fungerande europeisk arbetsmarknad för forskare.

               3.

               Att medlemsstaterna, när de utformar och antar sina strategier och system för hållbara forskningskarriärer, rättar sig efter de allmänna principer och krav som beskrivs i bilagan, dvs. den europeiska stadgan för forskare och riktlinjerna för rekrytering av forskare.

               4.

               Att medlemsstaterna strävar efter att inom sitt ansvarsområde införa dessa allmänna principer och krav i nationella regelverk eller i sektorsspecifika och/eller institutionella normer och riktlinjer (stadgor eller riktlinjer för forskare). Detta bör ske med hänsyn till de många olika lagar, bestämmelser och metoder som i olika länder och sektorer avgör FoU-karriärernas förlopp och organisation liksom arbetsvillkoren.

               5.

               Att medlemsstaterna betraktar dessa allmänna principer och krav som en integrerad del av mekanismer för institutionell kvalitetssäkring, tar hänsyn till dem vid fastställandet av finansieringskriterier för nationella eller regionala finansieringssystem, och tillämpar dem i offentliga organs gransknings-, övervaknings- och utvärderingsförfaranden.

               6.

               Att medlemsstaterna, mot bakgrund av en utvidgad union, fortsätter att undanröja rättsliga och administrativa hinder för rörlighet, bland annat hinder för rörlighet mellan sektorer och mellan och inom olika funktioner.

               7.

               Att medlemsstaterna strävar efter att se till att forskare har ett tillräckligt socialförsäkringsskydd med hänsyn till den ställning de har. I detta sammanhang bör man särskilt uppmärksamma möjligheterna att föra över lagstadgade eller kompletterande pensionsrättigheter för forskare som byter jobb inom de offentliga och privata sektorerna i samma land och för forskare som flyttar över gränserna i EU. Sådana åtgärder bör garantera att forskare som under sitt liv byter jobb eller avbryter sin karriär inte på ett orimligt sätt förlorar socialförsäkringsförmåner.

               8.

               Att medlemsstaterna inför nödvändiga övervakningsstrukturer för att regelbundet se över denna rekommendation och för att mäta i vilken utsträckning arbetsgivare, finansiärer och forskare har tillämpat den europeiska stadgan för forskare och riktlinjerna för rekrytering av forskare.

               9.

               Att kriterierna för att mäta detta fastställs tillsammans med medlemsstaterna inom ramen för det arbete som bedrivs av styrgruppen för mänskliga resurser och rörlighet.

               10.

               Att medlemsstaterna, som representanter i internationella organisationer på mellanstatlig nivå, tar hänsyn till denna rekommendation när de föreslår strategier och fattar beslut om dessa organisationers verksamhet.

               11.

               Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna, men är också tänkt som ett instrument för att uppmuntra den sociala dialogen, liksom den dialog som förs bland forskare och berörda parter och i samhället i stort.

               12.

               Medlemsstaterna uppmanas att, om möjligt senast den 15 december 2005 och därefter varje år, informera kommissionen om de åtgärder som vidtagits för att följa denna rekommendation och om de första resultaten av tillämpningen av rekommendationen liksom att ge exempel på bra metoder.

               13.

               Kommissionen kommer regelbundet att se över denna rekommendation inom ramen för den öppna samordningsmetoden.

      Utfärdad i Bryssel den 11 mars 2005

            På kommissionens vägnar

         Janez POTOČNIK

            Ledamot av kommissionen

      (1)  KOM(2000) 6 slutlig, 18.1.2000.

      (2)  EUT C 282, 25.11.2003, s. 1. Rådets resolution av den 10 november 2003 (2003/C 282/01 om forskares yrke och karriär inom det europeiska området för forskningsverksamhet).

      (3)  KOM(2003) 226 slutlig och SEK(2003) 489, 30.4.2003.

      (4)  SEK(2005) 260.

      (5)  KOM(2004) 178 slutlig, 16.3.2004.

      BILAGA
      AVSNITT 1
      Den europeiska stadgan för forskare
      Den europeiska stadgan för forskare utgörs av allmänna principer och krav rörande forskares, deras arbetsgivares och finansiärers (1) roll, ansvar och rättigheter. Syftet med stadgan är att se till att relationerna mellan forskare och arbetsgivare eller finansiärer främjar dels bra resultat när det gäller att skapa, överföra, dela och sprida kunskap och teknisk utveckling, dels forskarnas karriärutveckling. I stadgan erkänns också värdet av alla former av rörlighet för att förbättra forskares yrkesutveckling.
      Stadgan utgör en ram för forskare, arbetsgivare och finansiärer. De uppmanas att ta ansvar och verka som fackmän i sin arbetsmiljö och att erkänna varandra som sådana.
      Stadgan riktar sig till alla forskare i EU i alla karriärskeden och den omfattar alla forskningsområden inom de offentliga och privata sektorerna, oavsett typ av tjänst eller anställning (2), arbetsgivarens associationsform och vilken typ av organisation eller institution som arbetet bedrivs i. Hänsyn tas till forskarnas många olika roller, dvs. att de inte endast bedriver forskning och/eller utvecklingsverksamhet utan också deltar i uppgifter som rör handledning, mentorskap, ledning eller administration.
      Stadgan förutsätter att forskare liksom deras arbetsgivare och finansiärer har övergripande skyldighet att se till att nationella och regionala lagstiftningskrav uppfylls. I de fall forskare har en ställning och rättigheter som i vissa avseenden är gynnsammare än vad som fastställs i stadgan, bör detta inte åberopas för att försämra den ställning och de rättigheter som redan åtnjuts.
      Forskare, arbetsgivare och finansiärer som ansluter sig till stadgan kommer också att iaktta de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (3).
      ALLMÄNNA PRINCIPER OCH KRAV SOM GÄLLER FORSKARE
      Forskningsfrihet
      Forskare bör koncentrera sin forskning på mänsklighetens bästa och på att flytta fram gränserna för vetenskapen. De bör ha tanke- och yttrandefrihet och vara fria att fastställa metoder för att lösa problem i enlighet med vedertagna etiska principer och vedertagen etisk praxis.
      Forskare bör dock vara medvetna om de begränsningar för denna frihet som kan uppstå på grund av särskilda forskningsförhållanden (bland annat handledning/rådgivning/ledning) eller verksamhetsmässiga begränsningar. Det kan t.ex. röra sig om begränsningar av budget- eller infrastrukturskäl, eller, framför allt inom industrin, om begränsningar av skäl som rör immaterialrättsligt skydd. Sådana begränsningar bör dock inte strida mot vedertagna etiska principer eller vedertagen etisk praxis, som forskare måste följa.
      Etiska principer
      Forskare bör följa vedertagen etisk praxis och grundläggande etiska principer som tillämpas inom respektive ämnesområde liksom etiska normer i olika nationella, sektorsspecifika eller institutionella etiska koder.
      Professionellt ansvar
      Forskare bör alltid försöka se till att deras forskning är av betydelse för samhället och inte upprepa forskning som tidigare bedrivits på annat håll.
      De måste undvika alla former av plagiering och följa principer för immaterialrättsligt skydd och gemensamt ägande av uppgifter då forskning bedrivs i samarbete med en handledare och/eller andra forskare. Det faktum att nya iakttagelser måste valideras genom demonstration av att experiment kan upprepas bör inte ses som plagiering, förutsatt att det uttryckligen uppges vilka data som skall bekräftas.
      I de fall någon del av arbetet delegeras bör forskarna se till att den person till vilken arbetet delegeras har den kompetens som krävs för att utföra arbetet.
      Professionell inställning
      Forskare bör känna till de strategiska mål som styr deras forskningsmiljöer och finansieringsmekanismer. De bör också inhämta alla nödvändiga godkännanden innan de inleder forskningen eller får tillgång till de resurser som ställts till förfogande.
      De bör informera sina arbetsgivare, finansiärer eller handledare om när forskningsprojekt försenas, omdefinieras eller slutförs, och anmäla om projekten kommer att avslutas tidigare eller avbrytas av något skäl.
      Avtalsmässiga och rättsliga skyldigheter
      Forskare på alla nivåer måste vara medvetna om nationella, sektorsspecifika eller institutionella bestämmelser som reglerar utbildnings- och arbetsvillkor. Detta omfattar immaterialrättsliga bestämmelser och krav och villkor för sponsorer eller finansiärer, oberoende av avtalsförhållanden. Forskare bör följa bestämmelserna genom att tillhandahålla nödvändiga resultat (t.ex. avhandlingar, publikationer, patent, rapporter och ny produktutveckling) i enlighet med villkoren i avtal eller liknande dokument.
      Ansvar
      Forskare måste vara medvetna om sitt ansvar gentemot arbetsgivare, finansiärer eller andra offentliga eller privata organ, och, när det gäller mer etiska skäl, gentemot samhället i stort. Forskare som får offentliga medel är också ansvariga för att se till att skattebetalarnas pengar används på ett effektivt sätt. De bör därför följa principerna om korrekt och effektiv ekonomisk förvaltning som är öppen för insyn, och samarbeta med dem som utsetts för att granska forskningen, oavsett om det rör sig om deras arbetsgivare/finansiärer eller etiska kommittéer.
      Metoder för insamling och analys liksom resultat och eventuellt andra relevanta data bör kunna granskas internt och externt, när så är nödvändigt och begärs av berörda myndigheter.
      Bra praxis inom forskning
      Forskare bör alltid följa säkra arbetsmetoder, i enlighet med nationell lagstiftning, och bland annat vidta nödvändiga förebyggande hälso- och säkerhetsåtgärder och åtgärder för att klara av IT-katastrofer, t.ex. genom strategier för säkerhetskopiering. De bör också känna till gällande nationella lagstiftningskrav på dataskydd och krav på sekretesskydd och vidta nödvändiga åtgärder för att alltid uppfylla dessa krav.
      Spridning och utnyttjande av resultat
      I överensstämmelse med sina avtal bör alla forskare se till att resultaten av deras forskning sprids och utnyttjas, t.ex. förmedlas till andra forskningssammanhang, eller när så är lämpligt används kommersiellt. Framför allt mer erfarna forskare väntas ha det främsta ansvaret för att se till att forskningen ger resultat och att resultaten utnyttjas kommersiellt och/eller offentliggörs när möjlighet finns.
      Samhällsansvar
      Forskare bör se till att deras forskning blir känd för samhället i stort på ett sådant sätt att den kan förstås av icke-specialister, vilket förbättrar allmänhetens förståelse för vetenskap. Direkta kontakter med allmänheten gör det lättare för forskarna att beakta allmänhetens intresse i samband med vetenskapliga och tekniska prioriteringar och även se vilka frågor som allmänheten oroar sig för.
      Relationer med handledare
      Under sin utbildning bör forskare etablera strukturerade och regelbundna relationer med sina handledare och företrädare för fakulteten/institutionen för att på bästa sätt kunna dra nytta av dessa kontakter.
      Detta inbegriper att man registrerar alla framsteg i arbetet och forskningsresultat, och får feedback genom rapporter och seminarier, tar hänsyn till denna feedback och arbetar i enlighet med överenskomna planer, delmål och övergripande mål för forskningen.
      Handledning och ledning
      Mer erfarna forskare bör framför allt tänka på sina många olika roller, dvs. att de kan fungera som handledare, mentorer, karriärrådgivare, ledare, projektsamordnare, chefer eller forskningsinformatörer. De bör utföra dessa uppgifter i enlighet med mycket högt ställda yrkesmässiga krav. Som handledare eller mentor, bör en mer erfaren forskare bygga upp konstruktiva och positiva relationer till nya forskare för att skapa förutsättningar för en effektiv kunskapsöverföring och en lyckad utveckling av forskarkarriärer.
      Fortbildning
      Forskare i alla skeden av karriären bör hela tiden sträva efter att utveckla sig genom att regelbundet uppdatera och utöka sin kunskap och kompetens. Detta kan ske på olika sätt, bland annat genom formell utbildning, seminarier, konferenser och e-lärande.
      ALLMÄNNA PRINCIPER OCH KRAV SOM GÄLLER ARBETSGIVARE OCH FINANSIÄRER
      Erkännande av yrket
      Alla forskare som gör karriär inom forskningen bör erkännas som fackmän och behandlas som sådana. Detta bör vara fallet redan i början av karriären, dvs. på forskarutbildningen, och fortsätta på alla nivåer, oavsett av vilken kategori forskarna tillhör (t.ex. anställda, forskarstuderande, doktorander, post doc-stipendiater och offentliga tjänstemän).
      Icke-diskriminering
      Arbetsgivare och finansiärer bör inte diskriminera forskare på något sätt på grundval av kön, ålder, etniskt, nationellt eller socialt ursprung, religion eller tro, sexuell läggning, språk, handikapp, politisk åskådning eller sociala eller ekonomiska villkor.
      Forskningsmiljö
      Arbetsgivare och finansiärer bör se till att det skapas en så stimulerande miljö som möjligt för forskning eller forskningsutbildning, där lämplig utrustning och olika möjligheter erbjuds, bland annat för distanssamarbete i forskningsnätverk. De bör se till att nationella eller sektorsspecifika hälso- och säkerhetsbestämmelser för forskning följs. Finansiärer bör se till att det ges lämpliga resurser för godkända arbetsprograms genomförande.
      Arbetsvillkor
      Arbetsgivare och finansiärer bör se till att arbetsvillkoren för forskare, även forskare med funktionshinder, ger det handlingsutrymme som är nödvändigt för framgångsrik forskning, i enlighet med nationell lagstiftning och nationella kollektivavtal eller kollektivavtal för en viss sektor. De bör försöka att skapa arbetsvillkor som gör det möjligt för både manliga och kvinnliga forskare att kombinera familj och arbete, barn och karriär (4). Framför allt bör man uppmärksamma till exempel flexibel arbetstid, deltidsarbete, distansarbete och tjänstledighet, samt nödvändiga ekonomiska och administrativa villkor för sådana arrangemang.
      Anställningens stabilitet och varaktighet
      Arbetsgivare och finansiärer bör se till att forskarnas arbete inte undergrävs av osäkra anställningskontrakt och de bör därför så långt möjligt försöka förbättra anställningsvillkoren och därmed genomföra och följa de principer och villkor som fastställs i rådets direktiv 1999/70/EG (5).
      Finansiering och lön
      Arbetsgivare och finansiärer bör se till att forskare omfattas av rimliga och förmånliga finansieringsvillkor och har löner med tillräckliga och rättvisa socialförsäkringsvillkor (bland annat sjuk- och föräldraförmåner, pensionsrättigheter och arbetslöshetsförmåner), i enlighet med gällande nationell lagstiftning och nationella kollektivavtal eller kollektivavtal för en viss sektor. Detta måste gälla alla forskare, även forskare i början av karriären, och villkoren måste stå i proportion till deras ställning, arbete samt kvalifikations- och/eller ansvarsnivå.
      Jämn könsfördelning (6)

      Arbetsgivare och finansiärer bör sträva efter representativ könsfördelning på alla personalnivåer, även på handlednings- och ledningsnivå. Detta bör åstadkommas genom att jämställdhetspolitik tillämpas vid rekrytering och även senare, utan att denna politik prioriteras framför kvalitets- och kompetenskriterier. För att garantera lika behandling bör urvals- och bedömningskommittéer ha lämplig könsfördelning.
      Karriärutveckling
      Arbetsgivare och finansiärer bör, helst inom ramen för sin personalförvaltning, utarbeta strategier för karriärutveckling för forskare i alla skeden av karriären, även för visstidsanställda forskare, oberoende av deras avtalsvillkor. Detta bör bland annat innebära att det finns mentorer som ger stöd och råd angående forskares personliga utveckling och yrkesutveckling för att motivera dem och bidra till att minska den osäkerhet som är förknippad med deras yrkesframtid. Alla forskare bör känna till sådana villkor och arrangemang.
      Rörlighetens betydelse
      Arbetsgivare och finansiärer måste vara medvetna om att det är viktigt med rörlighet mellan olika platser, sektorer och ämnesområden, virtuell rörlighet (7) liksom rörlighet mellan den offentliga och den privata sektorn, eftersom sådan rörlighet förbättrar den vetenskapliga kunskapen och yrkesutvecklingen i alla skeden av en forskares karriär. De bör därför bygga in sådana möjligheter i karriärutvecklingsstrategierna, och till fullo värdesätta och erkänna sådan erfarenhet i systemen för karriärutveckling och karriärbedömning.
      Detta kräver också att det fastställs administrativa villkor, så att det blir möjligt att föra över både stipendier och socialförsäkringsförmåner i enlighet med nationell lagstiftning.
      Tillgång till utbildning och fortbildning
      Arbetsgivare och finansiärer bör se till att alla forskare i alla skeden av sin karriär, oavsett avtalsvillkor, ges möjlighet till fortbildning och förbättrad anställbarhet genom åtgärder för vidareutveckling av kunskap och kompetens.
      Sådana åtgärder bör regelbundet ses över med avseende på tillgång, spridning och ändamålsenlighet när det gäller att förbättra kompetens, kunskap och anställbarhet.
      Tillgång till karriärrådgivning
      Arbetsgivare och finansiärer bör se till att forskare i alla skeden av sin karriär, oavsett avtalsvillkor, ges karriärrådgivning och platsförmedlingsstöd, antingen i de berörda institutionerna eller genom samarbete med andra organ.
      Immateriella rättigheter
      Arbetsgivare och finansiärer bör genom juridiskt skydd, framför allt lämpligt immaterialrättsligt skydd, t.ex. upphovsrätt, se till att forskare i alla skeden av karriären drar nytta av att deras FoU-resultat används.
      Samförfattarskap
      När institutioner bedömer sin personal bör man se positivt på samförfattarskap, vilket bör betraktas som ett konstruktivt sätt att bedriva forskning. Arbetsgivare och finansiärer bör därför utveckla strategier och metoder för att se till att forskare, även forskare i början av sin karriär, omfattas av nödvändiga ramvillkor, så att de har rätt att erkännas, anges eller citeras i samband med sina bidrag (som samförfattare till t.ex. dokument och patent) eller rätt att publicera egna forskningsresultat oberoende av sina handledare.
      Handledning
      Arbetsgivare och finansiärer bör se till att det utses en person som forskare i början av sin karriär kan rådfråga angående yrkesuppgifter, och forskarna bör informeras om detta.
      Det bör tydligt fastställas att de föreslagna handledarna skall besitta tillräcklig expertis för att kunna handleda forskningen, och ha tid, kunskap, erfarenhet och engagemang för att kunna ge den forskarstuderande tillräckligt stöd och garantera förfaranden för framsteg, översyn och feedback.
      Undervisning
      Undervisning är av central betydelse för strukturering och spridning av kunskap och bör därför anses vara ett viktigt inslag i forskarens karriär. Undervisningsansvaret bör dock inte bli så stort att det hindrar forskare, framför allt i början av karriären, från att bedriva forskning.
      Arbetsgivare och finansiärer bör se till att tillräcklig ersättning ges för undervisningsansvaret och att detta ansvar beaktas i systemen för utvärdering/bedömning, samt att den tid som erfarnare personal avsätter för att utbilda forskare i början av karriären räknas in i deras undervisningsuppdrag. Som ett led i forskarnas yrkesutveckling bör de ges lämplig utbildning för att kunna undervisa och verka som handledare.
      System för utvärdering/bedömning
      Arbetsgivare och finansiärer bör se till att alla forskare, även mer erfarna forskare, omfattas av system för regelbunden bedömning/utvärdering av arbetet. Denna utvärdering eller bedömning bör göras av en oberoende kommitté på ett sätt som är öppet för insyn. Framför allt när det gäller mer erfarna forskare bör helst en internationell kommitté svara för detta.
      Förfarandena för utvärdering och bedömning bör ta hänsyn till forskarnas forskningskreativitet och forskningsresultat, t.ex. publikationer, patent, forskningsförvaltning, undervisning, handledning, mentorskap, nationellt eller internationellt samarbete, administrativa uppgifter, verksamhet för att informera allmänheten samt rörlighet. Detta bör beaktas när det gäller karriärutveckling.
      Klagomål/överklaganden
      I överensstämmelse med nationella bestämmelser bör arbetsgivare och finansiärer fastställa lämpliga rutiner för hantering av forskares klagomål/överklaganden, bland annat i samband med konflikter mellan handledare och forskare i början av karriären. Eventuellt kan en opartisk person (ombudsman) tillsättas. Sådana förfaranden bör innebära att all forskningspersonal ges konfidentiellt och informellt stöd att lösa arbetsrelaterade konflikter, dispyter och missförhållanden. Detta kan främja en rättvis behandling inom institutionerna och förbättra arbetsmiljön generellt sett.
      Deltagande i beslutsfattande organ
      Arbetsgivare och finansiärer bör anse det vara rimligt och även önskvärt att forskare representeras i relevanta organ för information, samråd och beslutsfattande inom den institution där de arbetar. De kan på så sätt värna om och främja sina enskilda och kollektiva yrkesintressen och aktivt bidra till institutionens verksamhet (8).
      Rekrytering
      Arbetsgivare och finansiärer bör se till att behörighets- och tillträdeskrav för forskare, framför allt i början av karriären, tydligt anges. De bör också underlätta rekrytering av missgynnade grupper samt stödja forskare som återvänder till en forskningskarriär, bland annat lärare (på alla nivåer).
      Arbetsgivare och finansiärer bör följa de principer som fastställs i riktlinjerna för rekrytering av forskare när de utser eller rekryterar forskare.
      AVSNITT 2
      Riktlinjer för rekrytering av forskare
      Riktlinjerna för rekrytering av forskare utgörs av allmänna principer och krav som bör följas av arbetsgivare och finansiärer då forskare utses eller rekryteras. Dessa principer och krav bör garantera insyn i rekryteringsprocessen och likabehandling av alla sökande, framför allt mot bakgrund av att det måste utvecklas en attraktiv, öppen och hållbar europeisk arbetsmarknad för forskare. De kompletterar principerna och kraven i den europeiska stadgan för forskare. Institutioner och arbetsgivare som ansluter sig till riktlinjerna visar öppet sitt åtagande att agera på ett ansvarsfullt och passande sätt och se till att forskare omfattas av rimliga ramvillkor, i syfte att bidra till utvecklingen av det europeiska området för forskningsverksamhet.
      ALLMÄNNA PRINCIPER OCH KRAV I RIKTLINJERNA
      Rekrytering
      Arbetsgivare och finansiärer bör använda sig av öppna (9), positiva och effektiva ansökningsrutiner som medger insyn och internationella jämförelser. De bör dessutom vara anpassade till den tjänst som utlyses.
      Platsannonserna bör innehålla en allmän beskrivning av vilken kunskap och kompetens som krävs, och bör inte vara så specialiserade att lämpliga kandidater avskräcks. Arbetsgivarna bör beskriva arbetsvillkor och rättigheter, bland annat karriärmöjligheter. Dessutom bör det fastställas en rimlig ansökningstid från det att tjänsten utlyses eller ansökningarna efterfrågas.
      Urval
      Urvalskommittéerna bör bestå av personer med sakkunskap och kompetens på olika områden och bör ha jämn könsfördelning. När så är lämpligt och möjligt bör medlemmarna representera olika sektorer (den privata och den offentliga) och ämnesområden (även från andra länder) och ha lämplig erfarenhet för att kunna bedöma kandidaterna. Om möjligt bör många olika urvalsmetoder tillämpas, såsom externa experters bedömningar och personintervjuer. De som deltar i uttagningspaneler bör ges lämplig utbildning för detta.
      Insyn
      Före urvalet bör kandidaterna informeras om rekryteringsförfarandet och urvalskriterierna, antalet lediga platser och karriärmöjligheter. Efter urvalsprocessen bör de också informeras om ansökningarnas förtjänster och svaga sidor.
      Bedömning av meriter
      I urvalsprocessen bör hänsyn tas till kandidatens sammanlagda erfarenhet (10). Även om man inriktar sig på deras allmänna potential som forskare, bör också deras kreativitet och självständighet beaktas.
      Detta innebär att meriterna bör bedömas kvalitativt och kvantitativt, och att bedömningen bör koncentreras på framstående resultat inom en varierad karriärväg och inte bara på antalet publikationer. Därför bör bibliometriska analyser på ett lämpligt sätt vägas tillsammans med många andra bedömningskriterier, såsom undervisning, handledning, grupparbeten, kunskapsöverföring, forsknings- och innovationsförvaltning och verksamhet för att informera allmänheten. När det gäller kandidater från näringslivet, bör man framför allt uppmärksamma bidrag till patent, utveckling eller uppfinningar.
      Variationer i den kronologiska följden i meritförteckningar
      Man bör inte se karriäravbrott eller variationer i den kronologiska följden i meritförteckningar som något negativt, utan detta bör betraktas som möjliga steg i karriären och således som ett potentiellt värdefullt bidrag till en flerdimensionell yrkesutveckling for forskare. Kandidaterna bör därför kunna lägga fram styrkta meritförteckningar med ett representativt urval av resultat och kvalifikationer som är av betydelse för den tjänst som söks.
      Erkännande av erfarenhet från utlandet/annan sektor osv.
      Eventuell erfarenhet t.ex. från vistelser i ett annat land/en annan region, från en annan forskningsmiljö (offentlig eller privat), andra ämnesområden eller sektorer, oavsett om erfarenheten ingår i den inledande forskarutbildningen eller gjorts i ett senare skede av forskningskarriären, bör betraktas som ett viktigt bidrag till forskarens yrkesutveckling. Detsamma gäller virtuell rörlighet.
      Erkännande av kvalifikationer
      Arbetsgivare och finansiärer bör se till att alla forskares akademiska och yrkesmässiga kvalifikationer bedöms och utvärderas på lämpligt sätt. Detta gäller även informella kvalifikationer och framför allt i samband med internationell rörlighet och byte av yrke. Arbetsgivare och finansiärer bör skaffa sig relevant information för att få full förståelse för bestämmelser, förfaranden och krav som reglerar erkännandet av sådana kvalifikationer. De bör därför studera gällande nationella lagar, konventioner och bestämmelser om erkännandet av sådana kvalifikationer via alla tillgängliga medel (11).
      Tjänsteålder
      Den kvalifikationsnivå som krävs bör vara avpassad till tjänsten och inte ställas upp som ett hinder. Kvalifikationerna bör främst erkännas och utvärderas på grundval av forskarens resultat, och inte på grundval av från vilket sammanhang han/hon kommer eller anseendet hos den institution där forskaren skaffat sig kvalifikationerna. Eftersom man kan skaffa sig yrkeskvalifikationer tidigt i en lång karriär bör det livslånga utvecklingsmönstret beaktas.
      Post doc-tjänster
      De institutioner som utser post doc-forskare bör fastställa tydliga bestämmelser och riktlinjer för rekrytering och utnämning av sådana forskare. Bland annat bör dessa tjänsters maximala längd och deras syfte anges. Riktlinjerna bör ta hänsyn till tid som avsatts för tidigare post doc-tjänster vid andra institutioner och till att tjänsten bör vara temporär. Det främsta syftet är att ge ytterligare möjligheter till yrkesutveckling inom ramen för en långsiktig forskarkarriär.
      AVSNITT 3
      Definitioner
      Forskare
      I denna rekommendation tillämpas den internationellt vedertagna definition av forskare som fastställs i Frascatimanualen (12):
      ”Personer som yrkesmässigt arbetar med idéer om eller skapande av nya kunskaper, produkter, processer, metoder och system och med ledning av projekt i samband därmed.”
      Rekommendationen gäller alla personer som yrkesmässigt deltar i FoU i alla skeden av karriären (13), oberoende av vilken kategori de tillhör. Detta omfattar all verksamhet inom grundforskning, strategisk forskning, tillämpad forskning, experimentell utveckling och spridning av forskningsresultat, inbegripet innovation och rådgivning, handledning och undervisning samt förvaltning av kunskap och immateriella rättigheter, utnyttjande av forskningsresultat eller vetenskaplig journalistik.
      Det görs åtskillnad mellan forskare i början av karriären och erfarna forskare:

                  —

                  Med ”forskare i början av karriären” (14) avses forskare under de första fyra åren (motsvarande heltid) av forskningskarriären, inräknat forskarutbildningen.

                  —

                  Med ”erfarna forskare” (15) avses forskare med minst fyra års forskningserfarenhet (motsvarande heltid) efter det att de avlagt en sådan examen vid universitet som ger tillträde till doktorandstudier i det land där examen avlagts, eller forskare som avlagt doktorsexamen, oberoende av hur lång tid det tagit dem att avlägga denna doktorsexamen.

            Arbetsgivare
      I denna rekommendation avses med ”arbetsgivare” alla typer av offentliga eller privata institutioner som anställer forskare på avtalsbasis eller som fungerar som värdinstitutioner genom andra typer av avtal eller arrangemang, även om de inte har ett direkt ekonomiskt förhållande till forskaren. Det senare gäller framför allt institutioner för högre utbildning, ämnesinstitutioner, laboratorier, stiftelser eller privata organ där forskare antingen genomgår sin forskarutbildning eller bedriver forskning som finansieras av en tredje part.
      Finansiärer
      Med ”finansiärer” avses alla organ (16) som ger finansiering (bland annat arvoden, anslag och stipendier) till offentliga och privata forskningsinstitutioner, även institutioner för högre utbildning. Som ett centralt krav för finansieringen kan de bestämma att institutionerna skall införa ändamålsenliga strategier och mekanismer och ändamålsenlig praxis med hänsyn till de allmänna principerna och kraven i denna rekommendation.
      Tjänst eller anställning
      Detta avser alla typer av kontrakt, arvoden, stipendier eller anslag som finansieras av en tredje part, bland annat finansiering inom ramprogrammen (17).

         (1)  Se definitionen i avsnitt 3.

         (2)  Se definitionen i avsnitt 3.

         (3)  EGT C 364, 18.12.2000, s. 1.

         (4)  Se SEK(2005) 260, Women and Science: Excellence and Innovation – Gender Equality in Science.

         (5)  Rådets direktiv 1999/70/EG av den 28 juni 1999 om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP (EGT L 175, 10.7.1999, s. 43) vars syfte är att garantera att visstidsanställda inte behandlas sämre än jämförbara tillsvidareanställda, för att förhindra att visstidsanställning missbrukas genom att flera sådana anställningar följer på varandra. Andra syften är att göra det lättare för visstidsanställda att få tillgång till fortbildning och att se till att visstidsanställda informeras om lediga tjänster.

         (6)  Se SEK(2005) 260, Women and Science: Excellence and Innovation – Gender Equality in Science.

         (7)  Dvs. distanssamarbete genom elektroniska nätverk.

         (8)  Se även Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/14/EG (EGT L 80, 23.3.2002, s. 29).

         (9)  Alla instrument som står till förfogande bör utnyttjas, framför allt nätbaserade resurser som är tillgängliga globalt och internationellt såsom ”The Researcher’s Mobility Portal”: http://europa.eu.int/eracareers.

         (10)  Se även den europeiska stadgan för forskare; System för utvärdering/bedömning i avsnitt 1 i detta dokument.

         (11)  På webbplatsen http://www.enic-naric.net/ finns mer detaljerad information om nätverken NARIC (nationella informationscentrum för akademiskt erkännande) och ENIC (det europeiska nätverket för informationscentrum).

         (12)  Från ”Proposed Standard Practice for Surveys on Research and Experimental Development”, Frascati Manual, OECD, 2002.

         (13)  KOM(2003) 436, 18.7.2003, Forskare inom det europeiska området för forskningsverksamhet: ett yrke med många karriärmöjligheter.

         (14)  Se arbetsprogrammet ”Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet”, Mänskliga resurser och rörlighet, Marie Curie-åtgärder, september 2004, s. 41.

         (15)  Idem, s. 42.

         (16)  Gemenskapen kommer att sträva efter att tillämpa de åtaganden som fastställs i rekommendationen på dem som får stöd inom ramprogrammen för forskning, teknisk utveckling och demonstration.

         (17)  Ramprogrammen för forskning, teknisk utveckling och demonstration.


title: Rekommendation från kommissionen till rådet om att bemyndiga kommissionen att föra förhandlingar om ett avtal med Kanadas regering om ett förlängt samarbetsprogram inom högre och yrkesinriktad utbildning samt i ungdomsfrågor

text:
Viktigt rättsligt meddelande

|

52005SC0935

Rekommendation från Kommissionen till Rådet om att bemyndiga kommissionen att föra förhandlingar om ett avtal med Kanadas regering om ett förlängt samarbetsprogram inom högre och yrkesinriktad utbildning samt i ungdomsfrågor  /* SEK/2005/0935 slutlig */

	[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |Bryssel den 12.07.2005SEK(2005) 935 slutligREKOMMENDATION FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDETom att bemyndiga kommissionen att föra förhandlingar om ett avtal med Kanadas regering om ett förlängt samarbetsprogram inom högre och yrkesinriktad utbildning samt i ungdomsfrågor1. MOTIVERING1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGETDett förslag skall ses både mot bakgrund av EU:s verksamhet inom högre utbildning, där man strävar efter att gör högre utbildning till en referens för hela världen vad gäller betydelse och kvalitet, och förbindelserna mellan EU och Kanada där man söker ett utvidgat samarbete inom utbildning.Utbildning har blivit en väsentligt del av Lissabonstrategin där Europeiska unionens utbildning uppmanas till att bli en referens i världsklass fram till 2010. Detta mål kan endast uppnås om utbildningen i Europa håller sig á hour med utvecklingen i världen och särskilt genom att samarbeta och pröva ut tillvägagångssätt och standarder i förhållande till dem som finns i världens mest utvecklade länder, exempelvis Kanada.Förbindelserna med Kanada kännetecknas av en fast utvidgning, som senast uttrycktes genom att man år 2004 en ”Partnerskapsagenda” där man nämner en förbättring av det befintliga avtalet, genom att ge alla utbildningsanstalter bättre tillträde till verksamheten, och genom att öka omfånget och antalet av utbyten. Man nämner särskilt att verksamhet för ungdomar som inte är kopplad till formella utbildningsstrukturer skall tas med.Det aktuella avtalet (2000-2005) slöts år 2000. Denna rekommendation gäller bemyndigandet för lutandet av ett nytt avtal för åren 2006-2013.2. MÅLET MED FÖRSLAGET2.1. Allmänt målDe allmänna målen för EU/Kanada-programmet är-  att främja förståelsen mellan Europeiska unionens och Kanadas folk, och-  att bättre förbereda medborgarna för kunskapssamhället.Därför kommer man att i EU/Kanada-programmet sträva efter att tillsammans höja kvaliteten i högre utbildning och yrkesutbildning samt inom icke-formell utbildning för ungdomar.2.2. Särskilda målProgrammets särskilda mål är-  Att främja samarbetet mellan Europeiska unionen och Kanada inom högre och yrkesinriktad utbildning samt på ungdomsområdet, och-  Att bidra till utvecklingen av högskolor och yrkesutbildningsanstalter samt av ungdomsstrukturer och ungdomsorganisationer,-  Att utveckla möjligheter till dialog och utbyten om ungdomspolitik och arbeta med ungdomar, och-  Att bidra till de enskilda deltagarnas personlig utveckling för deras egen skull och som ett sätt att uppnå programmets allmänna mål.2.3. Operativa målProgrammet operativa mål är1.  Att stödja samarbetet mellan högskolor och yrkesutbildningsanstalter för att främja gemensamma kursprogram och utbyte,2.  Att stödja samarbetet mellan offentliga och privata organisationer som är verksamma inom högre och yrkesinriktad utbildning för att främja diskussion och erfarenhetsutbyte vad gäller politiska frågor,3.  Att stödja utbyte över Atlanten av yrkesverksamma för att uppnå bättre ömsesidig förståelse för frågor som gäller förebindelser mellan EU och Kanada,4.  Att stödja samarbetet mellan strukturer för ungdomar, ungdomsorganisationer och personer som arbetar med ungdomar för att främja utbytet ab goda rutiner samt nätverk.3. FÖRENLIGHET MED ÖVRIG POLITIKEU/Kanada-programmet inom högre och yrkesinriktad utbildning samt ungdomsfrågor skulle stämma helt överens med och komplettera övriga EU-instrument på dessa områden och öppna möjligheten att fullfölja målen med en utbildning av hög kvalitet via samarbete mellan EU och Kanada och få med ett samarbete mellan människor på bägge sidorna om Atlanten. Programmet skulle också komplettera verksamheten vid EU-centrum genom att erbjuda ytterliga möjligheter till utbyte och uppmuntra till strukturellt samarbete mellan utbildningsanstalter och organisationer på bägge sidorna om Atlanten.4. SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER-  2001 års studie om samarbetsformer inom yrkesinriktad utbildningI denna studie som beställdes av kommissionen bekräftas värdet av samarbete mellan EU och Kanada inom yrkesinriktad utbildning. Yrkesutbildningsanstalter är inte alltid väl förberedda för samarbete över Atlanten men det finns många möjligheter till ömsesidigt berikande via denna typ av samarbete som erbjuder ny möjligheter till rörlighet över Atlanten för studenter, praktikanter och lärare som annars inte skulle få tillgång till dem. I studien noterade att det är nödvändigt med en avsevärd höjlig av budgeten om en yrkesutbildningskomponent ska finnas vid sidan om högre utbildning.-  Interimistisk extern utvärderingEn extern utvärdering avslutades i början av 2005. I den bekräftades att programmet var effektivt och ändamålsenligt och till gagn för de medverkande utbildningsanstalterna, institutionerna och studenterna. Programmet anses dock vara alltför litet för att få inverkan på förståelsen mellan Europeiska unionens och Kanadas folk. Utvärderarna föreslog i synnerhet att man skulle införa ett system med ytterligare utbytesstipendier för lyckade projekt.-  Ungdomsseminarium mellan Kanada och EUEtt pilotseminarium för ungdomsorganisationer och personer som arbetar med ungdomar från EU och från Kanada ägde rum i november 2004. Seminariet bekräftade intresset och efterfrågan från båda sidorna och dela med sig av erfarenheter inom områden som är viktiga för ungdomar, exempelvis medborgarskap och kulturell mångfald, volontärarbete, samt erkännande och främjande av icke-formellt lärande. De viktigaste rekommendationerna från seminariet var att fortsätta dialogen mellan beslutsfattare och underlätta utbyte av de bästa rutinerna samt dela med sig av resurser bland personer som arbetar med ungdomar.5. GRANSKADE MÖJLIGHETER5.1. Tillvägagångssätt och instrument: Dialog om policy och samordningDialogen mellan Europeiska unionen och Kanada om policy kan förvisso bidra till bättre förståelse av strategier inom allmän och yrkesinriktad utbildning samt ungdomsfrågor, främja till utbyten av bästa lösningar och i slutändan leda till åtgärder som har en direkt effekt för medborgarnas del.Emellertid kan inte dialogen om policy ensam få till stånd innovativt samarbetet ”nerifrån- och upp” och mellan människor, eller främja rörlighet av hög kvalitet för unga människor som bättre tillträde för ungdomar och ungdomsorganisationer till en erfarenhet av utbyte över Atlanten. Det behövs ett program med särskilda insatser för att uppmuntra och stödja sådan verksamhet.5.2. Möjliga alternativa till ett program med utgifter5.2.1. Införlivande med befintliga eller föreslagna ramverkDe befintliga utbildningsprogrammen som “ Sokrates” eller “ Leonardo da Vinci” är utformade för och riktade till allmänheten enbart i medlemsstaterna. Beslutsfattandeprocessen, typen av insatser och genomförandemekanismer passar inte bra för det bilaterala samarbete mellan EU och Kanada inom högre och yrkesinriktad utbildning. Detsamma gäller det framtida programmet Livslångt lärande.“Erasmus Mundus” syftar till att höj kvaliteten på högre utbildning i Europeiska unionen och främja den i hela världen via ett stipendiesystem för studenter och forskare från länder utanför unionen. Erasmus Mundus har inte utformats för bilaterala utbyten, internationellt utarbetande av kursprogram och högskolesamarbete. Programmet omfattar inte yrkesutbildning eller ungdomsfrågor och fokuserar på forskarutbildning, alltmedan det förslagna samarbetsprogrammet med Kanada främst är inriktat på verksamhet på grundutbildningsnivå.Andra externa program är inte heller lämpliga för att uppnå målen för det bilaterala samarbete mellan EU och Kanada som föreslås här.Även om det i det aktuella Ungdom-programmet (och det framtida programmet Aktiv ungdom, om det antas) i princip finns utrymme för samarbete med länder utanför unionen är detta samarbete av begränsad räckvidd och huvudsakligen inriktad på grannländer. Det är inte heller utformat för bilateralt samarbete, Det föreslagna bilaterala avtalet mellan EU och Kanada skulle därför komplettera det programmet.5.2.2. Förlängning av avtalet och utvidgning av det nuvarande programmets räckviddDet föreslagna avtalet och det program det skulle inrätta innebär inte något radikalt avsteg från det nuvarande samarbetet. Dock skulle möjligheterna till utbyte utökas, tillträdet för alla eventuella deltagare skulle bli bättre och det skulle finnas ett nytt ramverk för samarbete på ungdomsårmodet.I programmet skulle man ta hänsyn till lärdomarna från erfarenheter genom att skilja på högre och yrkesinriktad utbildning, satsa på hög kvalitet och uppmuntra till student- och ungdomsutbyten.I utvärderingen konstaterades att det aktuella programmets lilla budget begränsade programmet potentiella effekter på högre utbildning och förhindrade utvecklingen av ett omfattande samarbete inom yrkesinriktad utbildning. Programmet som det föreslagna avtalet skulle inrätta innebär en budgetökning från 0, 8 miljoner euro till ett genomsnitt på 2 miljoner euro per år.5.3. Bedömning av de positiva och negativa effekterna av de föreslagna möjligheternaGenom att uppnå målen skulle programmet ha en positiv inverkan på kort och på lång sikt vad gäller ungdomar samt utbildningsanstalter och organisationer som befattar sig med högre och yrkesinriktad utbildning samt med ungdomsfrågor.Utbyten över Atlanten skulle ger deltagarna en värdefull erfarenhet som skulle hjälpa dem att bättre komma in i dagens samhälle och kunskapsekonomi. Samarbete mellan utbildningsanstalter skulle medföra förbättrade kursplaner och undervisningsmetoder genom att de skulle lära av varandra de bästa rutinerna och tillsammans utarbeta nya tillvägagångssätt. På lång sikt skulle samarbetet bidra till att bibehålla den goda nivån av förståelse mellan människor som råder mellan Europeiska unionen och Kanada.Det finns inga konflikter mellan effekterna på social, ekonomisk eller miljörelaterad nivå.5.4. Anledningar till att välja den föreslagna möjlighetenDet finns ett brett samförstånd om att högre utbildning bör förbli ett centralt inslag i programmet. Samtidigt bör programmet också ge tillträde till samarbete över Atlanten för yrkesutbildningsorganisationer som programmete skulle ägna sig åt sådant samarbete. Programmet skulle också utvidgas till att omfatta insatser till förmån för ungdomar och söka utveckla nytt samarbete inom icke-formel utbildning för ungdomar mellan Europeiska unionen och Kanada.Inom ramen för livslångt lärande och för att förstärka kontakterna människor emellan i förbindelserna mellan EU och Kanada, skulle programmet även vara öppet för unga yrkesverksamma, främst utanför universitets- och förvaltningsvärlden, som vill studera eller genomgå yrkesutbildning inom områden av särskild betydelse för förbindelserna mellan EU och Kanada, vilka kommer att fastställas i samråd med de kanadensiska myndigheterna.Programmet skulle ha en större inverkan i och med att man inför policyinriktade projekt med övergripande effekter och insatser till förmån för ungdomar. Dessa projekt skulle ha som mål att öka kunskaperna om och utbyta bästa lösningar inom livslångt lärande, vilka är av gemensamt intresse för Europeiska unionen och Kanada och som kan ha effekter på andra än dem som deltar direkt i genomförandet.6. RÄTTSLIGA ASPEKTER6.1. Rättslig grundFörslaget grundar sig på artiklarna 149, 150 i 300 i fördraget.6.2. Subsidiaritets- och proportionalitetsprincipenProgrammet skulle komplettera bilaterala samarbetssystem mellan medlemsstaterna och Kanada genom att föreslå ett multilateralt ramverk för samarbete. Man skulle ta full hänsyn till medlemsstaternas behörighet och lämna initiativet till de deltagande utbildningsanstalterna och organisationerna. I det föreslagna programmet övervägs inga bestämmelser som skulle strida mot medlemsstaternas exklusiva behörighet på detta område.Programmet skulle vara en lågkostnadsverksamhet med möjliga omfattande effekter. Proportionalistsprincipen kommer att säkerställas.7. BESKRIVNING AV VERKSAMHETENProgrammet skulle söka att uppnå målen via följande insatser:7.1. Insatser inom högre och yrkesinriktad utbildning7.1.1. KonsortieprojektMålgruppen för denna insats är utbildningsanstalter och organisationer inom högre och yrkesinriktad utbildning samt personal, studenter och praktikanter. Insatsen skulle vara kopplad till två särskilda mål, nämligen att bidra till utvecklingen av utbildningsanstalter och organisationer inom högre och yrkesinriktad utbildning samt öka rörligheten för personal, studenter och praktikanter.Denna slags projekt skulle i stor utsträckning gå ut på att man fortsätter med den typ av gemensamma projekt som för närvarande får bidrag. Konsortieprojekt skulle vara inriktade på de prioriterade områden som ligger i centrum för samarbete mellan EU och Kanada och vilka skall fastställas i samråd med de kanadensiska myndigheterna.7.1.2. Utbytesprojekt (uppföljning) av hög kvalitetInom denna insats skulle konsortieprojekt som visat sig vara av utmärkt kvalitet få ytterligare bidrag i slutet av den ursprungliga 3-4årsperopden, endast som bidrag till ytterligare möjligheter till studentutbyte. Dessa åtgärder skulle höja programmets profil genom att lägga tonvikten på hög kvalitet. Detta skulle motivera de projekt som får bidrag att prestera och bidra till varaktigheten av projekt av hög kvalitet.7.1.3. Policyinriktade åtgärderMålgruppen för denna insats skulle vara organisationer som arbetar med högre och yrkesinriktad utbildning. I insatsen skulle man söka uppnå det särskilda målet med förstärkt samarbete mellan EU och Kanada vad beträffar utvecklingen av högre och yrkesinriktad utbildning genom matt man fokuserar på prioriterade teman. På lång sikt skulle denna insats ha effekt på utvecklingen av policy och system.Verksamheten inom denna kategori skulle kunna omfatta studier, konferenser, seminarier, arbetsgrupper eller riktmärkningsverksamhet.7.1.4. Individuella utbytesstipendier “Schuman-Canada”Målgruppen för denna insats skulle vara enskilda unga yrkesverksamma, huvudsakligen från andra miljöer än universitetsvärlden och offentlig förvaltning (beslutsfattare, företrädare för arbetsmarknadens parter, journalister osv.) som vill studera eller genomgå yrkesutbildning inom områden av särskild betydelse för förbindelserna mellan EU och Kanada, vilka skulle fastställas i samråd med de kanadensiska myndigheterna.7.2. Insatser till förmån för ungdomarMålgruppen för denna insats skulle vara ungdomsstrukturer och ungdomsorganisationer samt personer som arbetar med ungdomar, och insatserna skulle vara inriktade på atta) underlätta dialogen och utbytet av bästa rutiner samt att dela med sig av verktyg för metoder för arbete med ungdomar bland beslutsfattare, personer som arbetar med ungdomar, ungdomsorganisationer, och andra strukturer som ansvarar för ungdomsfrågor, inbegripet ungdomsutbyte. Verksamheten skulle omfatta seminarier, kurser, observation på arbetsplatser och studiebesök kring prioriterade teman, t.ex. kulturell mångfald, volontärarbete och erkännande av icke-formellt lärande,b) bygga hållbara nya multilaterala partnerskap och nätverk ´för att främja samarbete och ungdomsutbyte mellan de deltagande organisationerna, via möten. Internet-plattformar, förmedling av information mm.8. BUDGETKONSEKVENSERDet föreslagna programmet skulle kosta högst 17,4 miljoner euro (därav 1 miljon euro till ungdomsverksamhet) under en tid på åtta år (2006-2013), under förutsättning att Kanande ställer motsvarande medel till förfogande.Kommissionen kommer att försöka att införa i avtalstexten en bestämmelse en översyn efter halva löptiden som ger möjlighet till en omorientering av verksamheten och en ny bedömning av den budget som beviljats till programmet inom gränserna för budgetperspektivet.8.1. Motivering för höjning av budgetenSom angetts under punkt 5.2 har det aktuell programmets lilla budget begränsat dess möjliga inverkan på högre utbildning och hindrat utvecklingen av ett omfattande samarbete inom yrkesinriktad utbildning.8.2. Kostnader8.2.1. Referensbelopp för beräkning8.2.1.1. högre och yrkesinriktad utbildningKonsortier: 138 000 euro, dvs. summan av 120 000 euro till utbytesstipendier (1000 euro per månad + 1000 euro till resekostnader per student för genomsnittliga studieperioder på 4 månader för sammanlagt 24 studenter) och 18 000 euro som klumpsumma för partner i konsortier. Projekt som inte innebär utbyte skulle få ett genomsnittligt bidrag på 100 000 euro.Hög kvalitet: 100 000 euro till ytterliga utbytesmöjligheter (euro per månad + 1000 euro till resekostnader per student för genomsnittliga studieperioder på 4 månader för sammanlagt 20 studenter).Policyinriktade påtgärder: 100 000 euro.“Schuman –Canada”: individuell rörlighet: 32 000 euro (5 000 euro per månad + 2 000 euro till resekostnader för varje stipendiat för en genomsnittlig stipendieperiod på 6 månader).8.2.1.2. UngdomsfrågorUtbyte av bästa lösningar, multilaterala partnerskap och nätverk: beräkningen är baserad på en genomsnittlig kostnad på 20 000 euro per projekt. EU:s bidrag kommer huvudsakligen att täcka resekostnaderna för deltagare från EU samt kostnader i samband med värdskapet för verksamheten i EU (främst inkvartering och traktamente).8.3. Förväntade resultatProgrammet kommer att stödja cirka 210 projekt under åtta år (se närmare uppgifter under punkt 8 i finansieringsöversikten). Man förväntar sig att 4 430 medborgare i EU och i Kanada kommer att delta i utbytesverksamheten under programmets löptid.2. REKOMMENDATIONKommissionen rekommenderar därför rådet-  att kommissionen bemyndigas att på Europeiska gemenskapens vägnar föra förhandlingar om ett avtal om förlängning av samarbetsprogrammet inom högre och yrkesinriktad utbildning samt ungdomsfrågor med Kanadasregering, som skall omfatta åren 2006-2013, och-  att kommissionen i enlighet med artikel 300.1 i fördraget för förhandlingarna i samråd med den särskilda kommitté som tillsätts av rådet och inom ramen för de bifogade förhandlingsdirektiven.BILAGAFÖRHANDLINGSDIREKTIV5.  Målet för förhandlingarna är att sluta ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Kanadas regering inom högre och yrkesinriktad utbildning samt verksamhet till förmån för ungdomar. Avtalet kommer att innebära ett samarbetsprogram på dessa områden.6.  Programmet kommer att förvaltas gemensamt av kommissionen och de behöriga kanadensiska myndigheterna. De kommer att tillsammans fastställa förfarandena för genomförande, övervakning och utvärdering.7.  De kommer att finns fem huvudområden, nämligen konsortieprojekt, utbytesprojekt av hög kvalitet, policyinriktade åtgärder, individuella “Schuman-Canada”-stipendier för rörlighet samt insatser till förmån för ungdomar.8.  Konsortieprojekten skulle vanligtvis omfatta minst tre utbildningsanstalter inom högre eller yrkesinriktad utbildning från Europeiska unionen och tre sådana från Kanada och inriktas huvudsakligen på utarbetande av kursplaner och studentutbyte. Projekten skulle fokusera på prioriterade områden som ligger i centrum för samarbetet mellan EU och Kanada, och vilka skall fastställas i samråd med de kanadensiska myndigheterna.9.  utbytesprojekt av hög kvalitet skulle bestå av konsortieprojekt som har visat sig vara av utmärkt kvalitet och som skulle få ytterligare bidrag endast till studentutbyte.10.  policyinriktade åtgärder skulle omfatta studier, konferenser, seminarier, arbetsgrupper eller riktmärkningsverksamhet och ta upp övergripande frågor inom högre och yrkesinriktad utbildning.11.  individuella “Schuman-Canada”-stipendier för rörlighet skulle vara riktade till yrkesverksamma främst utanför universitetsvärlden och offentlig förvaltning, exempelvis beslutsfattare, företrädare för arbetsmarknadens parter, journalister osv. som vill studera eller genomgå yrkesutbildning inom områden av särskild betydelse för förbindelserna mellan EU och Kanada.12.  Insatser till förmån för ungdomar skulle omfatta utbyte av bästa rutiner, multilaterala partnerskap och nätverk.13.  Insatser skulle genomföras via inbjudningar att lämna projektförslag.14.  Motsvarande samfinansiering skulle tillhandahållas av parterna i de utvalda projekten.15.  Varje part skulle bidra till programmet med en övergripande budget på cirka 17 miljoner euro.16.  En gemensam kommitté skulle inrättas för att granska de gemensamma insatserna som genomförs inom ramen för avtalet.17.  Avtalet skulle innehålla en bestämmelse om översyn som ger möjlighet till en omorientering av verksamheten och en ny bedömning av den budget som beviljats till programmet inom gränserna för budgetperspektivet.LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT1. NAME OF THE PROPOSAL:Recommendation for a COUNCIL DECISION authorising the Commission to negotiate with the Government of Canada an agreement renewing the co-operation programme in the field of higher education , training and youth2. ABM / ABB FRAMEWORKPolicy area: EDUCATION AND CULTUREObjective: "Mutually improve the quality of education through cooperation with third countries".Activity: EDUCATION3. BUDGET LINES3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B.A lines) including headings :15.02.03 Co-operation with non-member countries on education and vocational training15.01.04.21 Co-operation with non-member countries on education and vocational training – Expenditure on administrative management3.2. Duration of the action and of the financial impact: 2006-2013The final duration of the action will be determined in the course of the negotiation and will be subject to a mid-term review clause.3.3. Budgetary characteristics (add rows if necessary) :Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |15.02.03 | Non-comp | Diff | NO | NO | NO | No 4 |15.01.04.21 | Non-comp | Diff | NO | NO | NO | No 4 |4. SUMMARY OF RESOURCES4.1. Financial Resources4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)EUR million (to 3 decimal places)Annual requirements | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 and later |Total number of human resources | 1,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES5.1. Need to be met in the short or long termThe bilateral cooperation agreement in the field of higher education, vocational training and youth will seek to enhance mutual understanding among the peoples of the EU and Canada, to better prepare citizens for the knowledge society and to mutually enhance the quality of higher education, training and non-formal education for young people in the EU and in Canada.The bilateral cooperation agreement responds to a political desire by the parties at the highest level.5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergyThe relations to Canada are among the oldest and closest of the European Union. They are characterised by a steady expansion whose most recent expression is the adoption of a “Partnership Agenda” in 2004. It stipulates the will to reinforce and broaden the scope of the education cooperation explicitly in relation to the renewal of the Agreement on Higher Education and Training. It mentions also the upgrade of the existing Agreement as a possibility to be explored by improving access for all higher education and training institutions, and by increasing the exchanges in number and scope. A specific reference is made towards the inclusion of activities in the youth area not linked to formal education structures.The EU-Canada programme would provide added value at a number of levels: building institutional Transatlantic bridges, provide individuals, academic and administrative staff and students with their own transatlantic networks, develop specific subjects and disciplines. Also the renewal of EU-Canada cooperation programme in higher education, vocational training and youth would preserve and develop the multilateral approach involving in each action institutions and people from different Member States. This multilateral approach has so far proved to be effective to purse the objective of the programme in terms of increasing mutual understanding and improving the quality of education and training in the EU in Canada. It has also proved to bear certain economies of scope, scale and quality enhancement with respect to bilateral programmes.The objectives of the EU/Canada programme in higher education, training, and youth would be fully consistent with those of other EU instruments in these areas. The agreement would set up a framework that would complement other programmes giving the possibility of pursuing objectives of quality education though collaboration between the EU and Canada. In addition, the programme would bring in a transatlantic people-to-people cooperation which is absent in other EU education and training and youth programmes.In particular, the bilateral cooperation programme will complement Erasmus Mundus programme in that it will focus on undergraduate mobility and include transatlantic exchanges in the field of vocational training and youth.The programme would also complement the activities of EU Centers supported by the European Union in that it offers additional possibilities for exchanges and encourages structural cooperation between institutions and organisations from both sides of the Atlantic.5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM frameworkObjective | Non exhaustive list of indicators |General objectives |To enhance mutual understanding among the peoples of the European Union and Canada; To better prepare citizens for the knowledge society; To mutually enhance the quality of education. | Quantitative data on perception among programme users and stakeholders obtained through surveys carried out during interim and ex-post evaluation |Specific objectives |to enhance collaboration between the European Union and Canada in the domains of higher education, training and youth; to contribute to the development of higher education and training institutions, as well as youth structures and organisations, to develop opportunities for dialogue and exchanges on youth policy and youth work, to contribute to individual participants’ personal development for their personal sake and as a way to achieve the general objective of the programme. | Quantitative data on perception of officials and administrators obtained through direct interviews; Quantitative data on perception of individuals responsible for institutions and organisations involved in the programme obtained through surveys; Quantitative data on perception among individuals responsible for youth policy and youth work obtained through surveys; Quantitative data on participants’ perceptions obtained through surveys. |Results can be defined as an advantage or disadvantage which direct addressees obtain at the end of their participation in a public intervention. They should therefore be identified in relation with the operational objectives of the intervention.Operational objectives | Results obtained by participants |To support collaboration between higher education and vocational training institutions with a view to promoting joint study programmes and mobility; | Institutions: improved curricula and teaching methodologies; greater transparency and understanding of respective credit system; improved preparedness for transatlantic cooperation; Students: enriching transatlantic experience; better education and cultural understanding. |To support collaboration between public and private organisations active in the field of higher education and vocational training with a view to encouraging discussion and exchange of experience on policy issues; | Organisations, institutions: better understating of policy issues; |To support transatlantic mobility of professionals with a view to improving mutual understanding of issues relevant to EU/Canada relations; | Individuals: better understanding of key issues in EU/Canada relations. |To support collaboration between youth structures, organisations and youth workers and with a view to promoting exchanges of good practices and networks | Policy makers, youth work practitioners, youth organisations: mutually enriched through exchanges of good practices. Organisations: new multilateral partnerships and networks. |5.4. Method of Implementation (indicative)Show below the method(s)[5] chosen for the implementation of the action.X Centralised ManagementX Directly by the CommissionX Indirectly by delegation to:X Executive Agencyٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulationٱ National public-sector bodies/bodies with public-service missionٱ Shared or decentralised managementٱ With Member statesٱ With Third countriesٱ Joint management with international organisations (please specify)The proposed programme is based on the principle of joint funding from the European Union and from Canada. Call for proposals are administered by the European Commission on the basis of joint guidelines agreed beforehand with Canadian authorities.The legal basis will include the possibility of having recourse to an Executive Agency. The financial envelope of the EU/Canada programme may not in itself justify the recourse to an Executive Agency. However, it is likely that a very similar agreement programme be concluded with the United States of America increasing economies of scale and providing a rationale for implementation of some actions through an Executive Agency.6. MONITORING AND EVALUATION6.1. Monitoring systemMonitoring of the joint EU/Canada projects will be implemented through a combination of desk monitoring (based on regular reporting from grant holders), and on site monitoring carried out by the Commission and by the appropriate structure designated by the Government of Canada.6.2. Evaluation6.2.1. Ex-ante evaluationThe ex-ante evaluation is based on experience acquired implementing the current phase of the programme, direct feedback from programme users, a study on the vocational training strand within the programme, expert consultations and an interim evaluation of the current phase of the programme.The explanatory memorandum covers the main aspects of ex-ante evaluation and impact assessment.The main findings of the ex-ante evaluation as regards higher education and vocational training are the following:-  the programme is beneficial for the institutions, faculties and students involved. In particular the programme is effective in improving students and staff cross-cultural understanding.-  the programme also contributed to curriculum development and especially to consolidating transatlantic networks of universities and vocational training institutions.-  the programme is, however, considered too small to have had an impact on the mutual understanding between the people of the European Union and Canada.-  sustainability of mobility projects was put into question due to lack of follow-up funding.-  for a vocational training strand to coexist with higher education, a significant budget increase is necessary;-  a specific approach was necessary for vocational education and training adapting certain implementation criteria to the specific reality of this field;-  the interim evaluation suggest some operational changes: a) increase the duration of consortia projects; b) put emphasis on identification and exchange of best practices; c) introduce a system of additional mobility grants for successful projects;-  as far as youth is concerned, the main recommendations emerging from the EU/Canada seminar on cooperation on this field are to continue dialogue among policy makers and to facilitate the exchange of best practices and the sharing of resources among youth work practitioners.6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)The proposed programme will be designed taking into account the conclusions from the ex-ante evaluation, namely, it would-  maintain the well tested and proven components of the programme;-  develop a specific approach for vocational training;-  build on projects of proven excellence;-  reinforce mobility;-  introduce a new youth component in the programme;-  increase the financial envelope of the programme.6.2.3. Terms and frequency of future evaluationIn principle, an interim evaluation will be undertaken after the first three years of implementation and an ex-post final evaluation will be launched at the end of the intervention.7. ANTI-FRAUD MEASURESFunding decisions and contracts between the Commission and the beneficiaries provide for in situ checks to be carried out on the premises of beneficiaries of a European Community grant by the Commission and the Court of Auditors, and bestow the power to require evidence of any expenditure made under such contracts, agreements and legal undertakings within five years following the end of the contractual period.Beneficiaries are subject to reporting and financial accounting obligations, and these are analysed from the point of view of content and eligibility of expenditure, bearing in mind the purpose of the European Community funding, and taking account of contractual obligations and of the principles of economy and sound financial management.Appended to the financial agreements is information of an administrative and financial nature, designed to specify the kind of expenditure which is eligible under such agreements. Where appropriate, European Community coverage of certain cost elements will be limited to items which are real, identifiable and verifiable in the beneficiary's book-keeping arrangements, so as to facilitate checking and auditing (and evaluation for selection purposes) of projects in receipt of funding.8. DETAILS OF RESOURCES8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial costCommitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)8.2.2. Description of tasks deriving from the action1 A*/AD: Policy development and programme manager1,25 B*/AST Financial assistant1 / 4 C*/AST Secretarial and financial support8.2.3. Sources of human resources (statutory)(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)1,5 Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended.( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n( Posts to be requested in the next APS/PDB procedure( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question8.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)EUR million (to 3 decimal places)Budget line (number and heading) | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 | TOTAL |1 Technical and administrative assistance (including related staff costs) |Executive agencies[9] | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,180 | 0,420 |Other technical and administrative assistance |- intra muros | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,600 | 1,400 |- extra muros |Total Technical and administrative assistance | 0,260 | 0,260 | 0,260 | 0,260 | 0,780 | 1,820 |The APB 2006 does not include specific budget line for administrative assistance. Expenditure such as that generated by experts for the assessment of proposals is funded under the DG’s global envelope. As from 2007, a budget line for administrative support will be created. This is justified by the potentially higher budget allocated to not only to the EU/Canada agreement but also to the future EU/US agreement (both programmes combined would total 10M€ per annum, up from 3M€ per annum at present). The budget line for administrative assistance is justified also by the possibility of implementing the programme through the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture. As indicated under 5.4, the legal basis will include such possibility. If a similar agreement is concluded with the United States of America there would be economies of scale and a strong rationale for implementing some actions of the programmes through the existing Executive Agency Education Education, Audiovisual and Culture. For this reason, the table above includes the amount equivalent to 1 contractual agent for the Executive Agency.8.2.5. Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amountEUR million (to 3 decimal places)Type of human resources | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 |Officials and temporary staff (XX 01 01) | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,486 |Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) |Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,486 |Calculation– Officials and Temporary agents1,5 staff x 108.000 EUR x 8 years = EUR 1.296.000This calculation is based on the assumption that the Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be involved in the implementation of the programme. If this is not the case, 1 additional Commission staff would be required.Calculation– Staff financed under art. XX 01 02N.A.8.2.6. Other administrative expenditure not included in reference amountEUR million (to 3 decimal places)2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011- 2013 | TOTAL |XX 01 02 11 01 – Missions | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,012 | 0,032 |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |XX 01 02 11 03 – Committees[10] Joint EU/Canada committee set up by the agreement | 0,018 | 0,018 | 0,035 | 0,070 |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |XX 01 02 11 05 - Information systems |2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) |Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,004 | 0,022 | 0,004 | 0,022 | 0,004 | 0,047 | 0,102 |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amountMissions: 1 x 3000 (to Canada) + 2 x 700 (to Member States) = EUR 4.400Joint Committee meeting with Member States every other year: 25 x 700 x 4 = EUR 70.000[1] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned[2] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx[3] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05[4] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.[5] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point[6] Cost of which is NOT covered by the reference amount[7] Cost of which is NOT covered by the reference amount[8] Cost of which is included within the reference amount[9] The possibility of having recourse to the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be examined in the context of the evaluation of the Agency. The evaluation will be carried out in 2006 in view of the implementation of the new education programmes 2007-2013.[10] Specify the type of committee and the group to which it belongs.