Avis juridique important

|

52004SC0823

Rekommendation till rådets yttrande enligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Litauens konvergensprogram, 2004-2007  /* SEK/2004/0823 slutlig */

Rekommendation till RÅDETS YTTRANDE enligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Litauens konvergensprogram, 2004-2007(framlagd av kommissionen)MOTIVERINGEnligt rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen och samordningen av den offentliga sektorns finanser [1] skall icke-deltagande medlemsstater, dvs. sådana som inte har infört den gemensamma valutan, överlämna konvergensprogram till rådet och kommissionen för det regelbundna multilaterala övervakningsförfarande som avses i artikel 99 i fördraget.[1]  EGT L 209, 2.8.1997. Alla dokument som det hänvisas till i denna text finns tillgängliga på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ about/activities/sgp/main_en.htm.Enligt artikel 9 i förordningen skall rådet granska dessa program på grundval av de bedömningar som gjorts av kommissionen och av den kommitté som inrättats genom artikel 114 i fördraget (Ekonomiska och finansiella kommittén). Rådet skall med stöd av kommissionens rekommendation och efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén avge ett yttrande efter att ha granskat programmet. Enligt förordningen skall medlemsstaterna årligen lägga fram uppdaterade program, som också kan granskas av rådet enligt samma förfaranden.De tio länder som anslöt sig till EU den 1 maj 2004 har beviljats undantag och deltar därför inte ännu i det gemensamma valutasamarbetet. De har åtagit sig att överlämna sina konvergensprogram senast den 15 maj 2004 och en första uppdatering av dem mot slutet av år 2004.Litauens konvergensprogram för perioden 2004-2007 överlämnades den 14 maj 2004. Kommissionen har gjort en teknisk utvärdering av programmet med beaktande av uppgifterna i vårprognoserna 2004 samt uppförandekoden [2] och de principer som fastställs i kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av 27 november 2002 om bättre samordning av finanspolitiken [3]. Denna utvärdering ger anledning till följande bedömning:[2]  Reviderat yttrande från Ekonomiska och finansiella kommittén om stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning, godkänt av Ekofin-rådet den 10 juli 2001.[3]  KOM(2002) 668 slutlig, 27.11.2002.Litauens första konvergensprogram för perioden 2004-2007 överlämnades den 14 maj 2004. I programmet behandlas inte uttryckligen landets strategi när det gäller införandet av euron och deltagandet i ERM II, men myndigheterna har vid flera tillfällen angett att de avser att ansluta sig till euroområdet snart efter medlemskapet, vilket innebär att inträdet i ERM II måste ske tidigt, samtidigt som det nuvarande växelkurssystemet behålls ograverat.Det uppdaterade programmet uppfyller i stort sett kraven i "uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning" [4].[4]  De tabeller som enligt uppförandekoden bifogas programmet innehåller, med mindre undantag, alla uppgifter som krävs och även viss frivillig information som anges i koden. I tabell 4 i programmet med prognoser för de offentliga finanserna är indelningen av utgifterna ofullständig. Dessutom anges inflationen fortfarande utifrån konsumentprisindex (KPI), trots att det i tabell 1 i bilagan krävs prognoser för harmoniserat index för konsumentpriser (HIKP). Redovisningssystemet för kompensationer för förluster av besparingar i rubel och för återställande av fastigheter behöver analyseras ytterligare.Enligt det makroekonomiska scenario som utmålas i programmet förväntas BNP-tillväxten förbli kraftig under den tid programmet täcker, och särskilt under 2004 och 2005 då den förväntas nå cirka 7 %. Därefter förväntas tillväxten avta något till cirka 6,5 % under 2006 och 2007 men fortfarande ligga över potentialen enligt de nationella myndigheternas beräkningar. Den inhemska efterfrågan väntas fortsätta att vara den viktigaste tillväxt motorn och framför allt drivas av en hög tillväxt av investeringar och privat konsumtion. Programmets makroekonomiska beräkningar och antaganden om utvecklingen i omvärlden överensstämmer i huvudsak med kommissionens vårprognoser 2004, dock delvis med undantag för år 2005 då BNP förväntas öka med 7,3 % mot 6,6 % i kommissionens prognos. Risken för att tillväxten blir lägre än förväntat under den tid programmet täcker kan inte uteslutas och framstår som det största hotet mot genomförandet av de avsedda planerna för en konsolidering av de offentliga finanserna.Under de senaste åren har inflationsnoteringarna i Litauen varit gynnsamma. Årsgenomsnittet för inflationen har hållit sig under 2 % sedan 1999, vilket till stor del beror på utvecklingen av växelkurserna och även av löner och produktivitet. Till dessa faktorer kommer att konkurrensen ökat inom telekomsektorn, vilket bidrog till att årsgenomsnittet för inflationen (HIKP) under 2003 blev negativt, - 1,1 %. Tendensen till deflation som inleddes 2002 väntas brytas i år, i stor utsträckning till följd av ändringar av punkt- och mervärdesskatter som krävs i och med anslutningen. Årsgenomsnittet för inflationen väntas komma upp i 0,9 % 2004 och gradvis öka till 2,5 % 2007. Valutan, litas, har genomgått en nominell effektiv appreciering på cirka 50 % sedan 1999, med en valutapeg först mot dollarn och, sedan februari 2002, mot euron. Både de korta marknadsräntorna och avkastningen på de långa obligationerna uppvisade en nedåtgående tendens under 2002 och 2003. Marknadsräntorna stabiliserades under förra året, vilket i stort sett överensstämde med marknads utvecklingen inom euroområdet, och skillnaden i korta räntor mot euroområdet har legat stabilt på 60 punkter sedan 2003. Skillnaden i avkastning på långa obligationer var 55-65 punkter i början av 2004.Det viktigaste målet för finanspolitiken på medellång sikt är att "närma sig balans över konjunkturcyklerna i de offentliga finanserna". Även om målen för det faktiska underskottet i de offentliga finanserna för varje år har satts under referens värdet på 3 % av BNP, ger de inte förutsättningar för att uppnå ett saldo nära balans under program perioden. Närmare bestämt väntas underskottet i de offentliga finanserna öka från 1,7 % av BNP under 2003 till 2,7 % under 2004, varefter det gradvis väntas minska till 1,5 % under 2007. Underskottsmålet för 2004 är jämförligt med målet på 2,9 % i 2003 års ekonomiska program inför anslutningen och förenligt med budgeten för år 2004 som antogs i december 2003. Målen för åren 2005 och 2006 är desamma som i det ekonomiska programmet inför anslutningen. I programmet förutses såväl intäkterna som utgifterna öka som andel av BNP under 2007 jämfört med 2003. Ökningen av intäktskvoten med 2 procentenheter beror till största delen på en betydande ökning av andra intäkter än skatter. Programmet innehåller inga nya politiska åtgärder för att öka skattekvoten, men det förutses att denna kvot kommer att öka. Utgiftskvoten väntas öka med 1,8 procentenheter under samma period, vilket helt och hållet beror på högre primära utgifter som väntas bli kompenserade marginellt genom en minskning av räntebetalningarna.Resultaten för de offentliga finanserna skulle kunna bli sämre än beräknat. Särskilt medför de risker för en negativ makroekonomisk utveckling som beskrivits ovan och de tidigare erfarenheterna av överskridna utgiftstak efter det att de offentliga finanserna uppnått resultat som var bättre än planerat under det första halvåret en risk för de planerade finanspolitiska målen för 2004 och 2005. Därför förefaller inte den finanspolitik som redovisas i programmet ge tillräckliga säkerhets marginaler mot ett överskridande av referensvärdet på 3 % av BNP under normala makroekonomiska fluktuationer, åtminstone inte under de första åren av programmet.Den offentliga skuldkvoten har stadigt minskat från 23,8 % år 2000 till 21,5 % 2003 till följd av den plan för konsolidering av de offentliga finanserna som inleddes år 2000 tillsammans med förbättrade lånevillkor. Enligt programmet beräknas skuldkvoten inledningsvis öka med nästan en procentenhet under 2004 på grund av den förväntade ökningen av underskottet i de offentliga finanserna under det året. Kvoten väntas minska under den återstående perioden av programmet och stabilisera sig på cirka 21 % under 2007.I programmet ges en översikt över regeringens strukturreforms program som är inriktat på arbetsmarknad, pensioner och hälso- och sjukvård. De framlagda reformerna är över lag ambitiösa och bör förbättra situationen för de offentliga finanserna. Några av dem, t.ex. vård- och pensions reformerna, kan dock medföra kortfristiga kostnader som inte analyseras tillräckligt ingående i programmet.Litauen är relativt väl förberett för att klara av kostnaderna för de offentliga finanserna när befolkningen åldras, även om vissa risker kan uppstå på lång sikt. Ett antal åtgärder som syftar till att minska den åldersrelaterade andelen av utgifterna och att modernisera pensions- och vårdsystemen håller på att genomföras för att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Inte desto mindre finns det risker som är förenade med de kortfristiga kostnaderna för pensions- och vårdreformerna och de befintliga ansvarsförbindelserna. För att skapa hållbara offentliga finanser är det av avgörande betydelse att säkerställa ett tillräckligt primärt överskott.Tabell: Jämförelse av centrala makroekonomiska och finansiella prognoser>Plats för tabell>Med utgångspunkt i denna bedömning har kommissionen antagit den bifogade rekommendationen till rådets yttrande över Litauens konvergensprogram och överlämnar den till rådet.Rekommendation till RÅDETS YTTRANDE enligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Litauens konvergensprogram, 2004-2007EUROPEISKA UNIONENS RÅD AVGER FÖLJANDE YTTRANDEmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken [5], särskilt artikel 9.3 i denna,[5]  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ about/activities/sgp/main_en.htm.med beaktande av kommissionens rekommendation, ochefter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.Den [5 juli] 2004 granskade rådet Litauens konvergensprogram, som omfattar perioden 2004-2007. Det uppdaterade programmet uppfyller i stort sett kraven i "uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning".Programmet bygger på en finanspolitisk strategi som syftar till att "närma sig balans över konjunkturcyklerna i de offentliga finanserna genom att säkerställa ett framgångsrikt genomförande av de finanspolitiska målen", även om denna strategi inte kommer helt till uttryck i de underskottsmål som anges i programmet. Närmare bestämt uppgår den minskning av underskottet som planeras enligt programmet endast till 0,2 procentenheter mellan 2003 och 2007, då underskottet väntas motsvara 1,5 % av BNP. Detta beror på att både intäkter och utgifter ökar som andel av BNP. Ökningen av intäktskvoten under programperioden väntas uppgå till 2 procentenheter, främst till följd av en betydande ökning av andra intäkter än skatter som härrör från det finansiella biståndet från EU. Skatteintäkterna väntas öka med 0,4 procentenheter av BNP, trots det planerade avskaffandet av vägskatten under 2005, som beräknas minska intäkterna med 0,5 % av BNP under det året. Utgiftskvoten har minskat betydligt under de senaste fem åren, men väntas åter öka med 1,8 procentenheter under den aktuella perioden, vilket helt och hållet beror på en ökning av de primära utgifterna som väntas kompenseras endast marginellt av den förutsedda minskningen av räntebetalningarna. Ökningen av de primära utgifterna väntas till största delen vara en följd av att "övriga utgifter" förutses öka med 0,9 % av BNP, huvudsakligen i samband med bidragen till EU:s budget, och att transfereringar och subventioner väntas öka med 0,7 % av BNP, vilket i stor utsträckning sammanhänger med ökade jordbrukssubventioner och kompensationer för förlorade besparingar i rubel och planer för återställande av fastigheter. De offentliga fasta bruttoinvesteringarna förväntas öka betydligt med 1 % av BNP under de första två åren av programmet men därefter sjunka tillbaka till 3,1 % av BNP under 2007 och hålla sig på en nivå som ligger cirka 0,2 procentenheter över den ursprungliga nivån 2003.Det makroekonomiska scenariot i programmet förefaller bygga på ganska optimistiska antaganden om tillväxten. Särskilt förefaller den beräknade tillväxttakten under 2005, som reviderats uppåt från 6,5 % i 2003 års ekonomiska program inför anslutningen till 7,3 % i konvergens programmet, vara i högsta laget. För tillväxten på medellång sikt i programmet är beräkningen mer försiktig än för de föregående åren, men den förefaller ändå relativt optimistisk. Inflationsprognoserna förefaller realistiska.De mål som uppställs i programmet för underskottet i de offentliga finanserna ligger varje år under referensvärdet 3 % av BNP. De medger dock inte att ett saldo nära balans uppnås under programperioden. Dessutom förefaller inte den finanspolitik som redovisas i programmet ge tillräckliga säkerhets marginaler mot ett överskridande av referensvärdet på 3 % av BNP under normala makroekonomiska fluktuationer, åtminstone inte under de första åren av program perioden. Resultatet för de offentliga finanserna skulle kunna bli sämre än beräknat. Särskilt utgör de risker för en negativ makroekonomisk utveckling som beskrivits ovan och de tidigare erfarenheterna av överskridna utgiftstak efter det att de offentliga finanserna uppnått resultat som var bättre än planerat en risk för de planerade finanspolitiska målen.Litauen är relativt väl förberett för att klara av kostnaderna för de offentliga finanserna när befolkningen åldras, även om vissa risker kan uppstå på lång sikt. Ett antal åtgärder som syftar till att minska den åldersrelaterade andelen av utgifterna och att modernisera pensions- och vårdsystemen håller på att genomföras för att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Inte desto mindre finns det risker som är förenade med de kortfristiga kostnaderna för pensions- och vårdreformerna och de befintliga ansvarsförbindelserna. För att skapa hållbara offentliga finanser är det av avgörande betydelse att säkerställa ett tillräckligt primärt överskott.Med hänsyn till ovanstående rekommenderas Litauen att, om de tillväxttal som förväntas i programmet blir verklighet, skynda på utvecklingen mot ett saldo nära balans för de offentliga finanserna, särskilt med tanke på landets stora underskott i betalnings balansen och det starka trycket på den inhemska efterfrågan. Vidare uppmanas Litauen att strikt genomföra budgeten i syfta att minska risken för ett överskridande av referensvärdet 3 % under 2004. Slutligen uppmanas de litauiska myndigheterna att använda intäkter som överstiger prognoserna till en minskning av underskottet.Prognostiserade nyckeltal i Litauens konvergensprogram>Plats för tabell>


title: Europeiska centralbankens rekommendation av den 25 februari 2011 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (ECB/2011/1)

text:
               2.3.2011

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 67/1

         EUROPEISKA CENTRALBANKENS REKOMMENDATION
   av den 25 februari 2011
   till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique
   (ECB/2011/1)
   2011/C 67/01
   ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 27.1, och
   av följande skäl:

               (1)

               Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd godkänt.

               (2)

               Förordnandet för Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgiques nuvarande externa revisorer löper ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2010. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2011.

               (3)

               Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique har valt Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d’entreprises som sina nya externa revisorer för räkenskapsåren 2011 till 2013, med möjlighet att förlänga mandatet en gång för räkenskapsåren 2014 till 2016.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.
   Det rekommenderas att Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d’entreprises utses till Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgiques nya externa revisorer för räkenskapsåren 2011 till 2013, med möjlighet att förlänga mandatet en gång för räkenskapsåren 2014 till 2016.

      Utfärdat i Frankfurt am Main den 25 februari 2011.

         Jean-Claude TRICHET

            ECB:s ordförande


title: Rekommendation till rådets beslut riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott

text:
     SV

SV        SV
 ---pagebreak---                      EUROPEISKA KOMMISSIONEN

                                                      Bryssel den 4.5.2010
                                                      SEK(2010) 560 slutlig

                                      Rekommendation till

                                      RÅDETS BESLUT

     riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen
     samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses
      nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott

SV                                                                                SV
 ---pagebreak---                                           Rekommendation till

                                          RÅDETS BESLUT

      riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen
      samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses
       nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott

     EUROPEISKA UNIONENS RÅD ANTAGIT DETTA BESLUT

     med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 126.9
     och 136,

     med beaktande av kommissionens rekommendation, och

     av följande skäl:

     1)     Artikel 136.1 a i EUF-fördraget föreskriver möjligheten att besluta om särskilda
            åtgärder för de medlemsstater som har euron som valuta för att stärka samordningen
            och övervakningen av dessa staters budgetdisciplin.

     2)     Artikel 126 i EUF-fördraget slår fast att medlemsstater ska undvika alltför stora
            underskott i den offentliga sektorns finanser och föreskriver i detta syfte förfarandet
            vid alltför stora underskott. Stabilitets- och tillväxtpakten, som i sin korrigeringsaspekt
            utgör förfarandet vid alltför stora underskott, anger ramen till stöd för politiska
            åtgärder som, med beaktande av den ekonomiska situationen, syftar till en snabb
            återgång till sunda offentliga finanser.

     3)     Den 27 april 2009 fastslog rådet i enlighet med artikel 104.6 i EG-fördraget att det
            förelåg ett alltför stort underskott i Grekland och gav rekommendationer, i enlighet
            med artikel 104.7 i EG-fördraget och artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 av
            den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid
            alltför stora underskott, för en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2010.
            Rådet fastställde också att effektiva åtgärder skulle vidtas senast den 27 oktober 2009.
            Den 30 november 2009 slog rådet i enlighet med artikel 126.8 i EUF-fördraget fast att
            Grekland inte hade vidtagit effektiva åtgärder. Den 16 februari förelade följaktligen
            rådet Grekland i enlighet med artikel 126.9 att vidta åtgärder för att senast 2012
            korrigera det alltför stora underskottet. Rådet angav också den 15 maj 2010 som
            tidsfrist för att vidta effektiva åtgärder.

     4)     Enligt artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 får rådet efter rekommendation
            från kommissionen besluta om att anta ett reviderat föreläggande enligt artikel 126.9 i
            EUF-fördraget om effektiva åtgärder har vidtagits i enlighet med artikel 126.9 i EUF-
            fördraget och oväntade negativa ekonomiska händelser med stora negativa
            konsekvenser för de offentliga finanserna inträffar efter antagandet av den
            rekommendationen.

SV                                                  2                                                     SV
 ---pagebreak---      5)   Enligt kommissionens höstprognos 2009, som låg till grund för det ursprungliga
          föreläggande som riktades till Grekland, väntades BNP sjunka med 1/4 % 2010, följt av
          en återhämtning från och med 2011, då ekonomin beräknades växa med 0,7 %. Ett
          kraftigt fall i real BNP väntas nu för 2010, följt av en ytterliggare tillbakagång 2011.
          Därefter väntas en gradvis återhämtning i tillväxten. Denna kraftiga försämring av de
          ekonomiska utsikterna innebär, med antagande om oförändrad politik, en motsvarande
          försämring i utsikterna för de offentliga finanserna. Till detta bör läggas uppräkningen
          av det offentliga underskottsutfallet för 2009 (från uppskattade 12,7 % av BNP vid
          tidpunkten för beslutet enligt artikel 126.9 till 13,6 % av BNP enligt den anmälan av
          uppgifter om de offentliga finanserna som Grekland inkom med den 1 april 2010),
          med risk för en ytterligare uppräkning (på i storleksordningen 0,3 till 0,5 % av BNP)
          när väl de granskningar som Eurostat genomför tillsammans med de grekiska
          statistikmyndigheterna har slutförts1. Slutligen har marknadens farhågor beträffande
          utsikterna för de offentliga finanserna avspeglats av kraftigt stigande riskpremier på
          statsskulden, vilket gör det ännu svårare att få kontroll över den offentliga underskotts-
          och skuldutvecklingen. Enligt kommissionens preliminära bedömning från mars 2010
          genomför Grekland de förelagda finanspolitiska åtgärder som syftar till att säkerställa
          att de planerade underskottsmålen för 2010 uppnås. Den plötsliga förändringen i de
          ekonomiska utsikterna betyder emellertid att de planerna inte längre kan betraktas som
          giltiga. Det omedelbara hotet mot statens betalningsförmåga kräver ännu mer drastiska
          åtgärder under loppet av innevarande år. Djupet i den nedgång i ekonomin som nu kan
          väntas gör den ursprungliga utgiftsminskningen omöjlig att uppnå. Oväntade negativa
          ekonomiska händelser med stora ogynnsamma konsekvenser för de offentliga
          finanserna kan anses har inträffat i Grekland och reviderade rekommendationer i
          enlighet med artiklarna 136 och 126.9 i EUF-fördraget är därför motiverade.

     6)   Mot bakgrund av ovanstående överväganden är det tydligt att den tidsfrist som
          fastställdes i rådets meddelande av den 16 februari 2010 för att korrigera det alltför
          stora underskottet i Grekland behöver förlängas med 2 år till 2014.

     7)   Den offentliga bruttoskulden uppgick vid utgången av 2009 till 115,1 % av BNP. Den
          är en av de högsta skuldkvoterna i EU, och ligger långt över fördragets referensvärde
          på 60 % av BNP. Skuldkvoten riskerar dessutom komma att revideras upp ytterligare
          (med 5–7 procentenheter) som ett resultat av den pågående granskningen av
          statistiken. Förverkligandet av den underskottsminskningsstrategi som bedöms
          nödvändig och rimlig mot bakgrund av omständigheterna skulle innebära att
          skuldökningsutvecklingen kommer att brytas från och med 2014. Utöver de ständigt
          stora underskotten i de offentliga finanserna har transaktioner som inte medtagits i
          finansräkenskaperna i stor utsträckning bidragit till skuldökningen. Detta har bidragit
          till att underminera marknadens tilltro till regeringens förmåga att framgent klara av
          sina skuldåtaganden. Grekland måste ytterst skyndsamt vidta kraftfulla åtgärder, i en
          omfattning som saknar motstycke, när det gäller underskottet och de övriga faktorer
          som bidrar till skuldökningen, i syfte att vända skuldkvotsökningen och göra det
          möjligt för landet att snarast möjligt åter kunna finansiera sig på marknaden.

     8)   Den mycket allvarliga försämringen av det statsfinansiella läget har föranlett
          medlemsstaterna i euroområdet att besluta om att bevilja stabilitetsstöd till Grekland, i
          syfte att säkerställa finansiell stabilitet i euroområdet som helhet och i förening med

     1
          Eurostats pressmeddelande (Eurostat News Release) nr 55/2010 av den 22 april 2010.

SV                                                    3                                                SV
 ---pagebreak---           ett multilateralt bistånd från Internationella valutafonden. Detta stöd ges i form av en
          poolning av bilaterala lån som samordnas av kommissionen. Långivarna har beslutat
          att deras stöd ska villkoras av att Grekland följer detta beslut. Grekland förväntas i
          synnerhet verkställa de i beslutet specificerade åtgärderna i överensstämmelse med
          den tidsplan som föreskrivs i beslutet.

     HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

                                             Artikel 1

     1.    Grekland ska få den rådande situationen med ett alltför stort underskott i de
           offentliga finanserna att upphöra så snart som möjligt och senast 2014.

     2.    Anpassningsbanan för att korrigera det alltför stora underskottet ska leda till ett
           underskott i den offentliga sektorns finanser som inte får överstiga 18 508 miljoner
           euro (8 % av BNP) år 2010, 17 065 miljoner euro (7,6 % av BNP) år 2011, 14 916
           miljoner euro (6,5 % av BNP) år 2012, 11 399 miljoner euro (4,9 % av BNP) år 2013
           och 6 385 miljoner euro (2,6 % av BNP) år 2014. För att uppnå detta kommer det att
           krävas en förbättring av det strukturella saldot på minst 10 % av BNP under perioden
           2009-2014.

     3.    För att uppnå anpassningen enligt punkt 2 får den årliga förändringen av den
           konsoliderade offentliga bruttoskulden inte överstiga 34,058 miljoner euro år 2010,
           17,365 miljoner euro år 2011, 15,016 miljoner euro år 2012, 11,599 miljoner euro
           2013 och 7,885 miljoner euro år 2014. På grundval av aktuella BNP-beräkningar
           kommer den motsvarande anpassningsbanan för skuldkvoten att bli 133,2 % år 2010,
           145,2 % år 2011, 148,8 % år 2012, 149,6 % år 2013 och 148,4 % år 2014.

                                             Artikel 2

     1.    Grekland ska vidta följande åtgärder före utgången av juni 2010:

           a)    Införa en lag som fastställer en progressiv skatteskala för alla inkomstkällor,
                 och en i skattehänseende horisontellt likformig behandling av arbets-
                 respektive kapitalinkomster.

           b)    Införa en lag som upphäver alla undantag och autonoma skattebestämmelser i
                 skattesystemet, även inkomster från särskilda ersättningar som utbetalas till
                 offentliganställda.

           c)    Återföra budgetanslagen för reserven för oförutsedda utgifter, i syfte att spara
                 700 miljoner euro.

           d)    Slopa merparten av budgetanslaget till solidaritetsersättningen (förutom en del
                 till socialunderstöd) i syfte att spara 400 miljoner euro.

           e)    Sänka de högsta pensionerna, i syfte att spara 500 miljoner euro på helårsbasis
                 (350 miljoner euro under 2010).

SV                                               4                                                   SV
 ---pagebreak---            f)     Sänka gratifikationer och ersättningar till påsk, sommar och jul som utbetalas
                  till offentliganställda, i syfte att spara 1 500 miljoner euro på helårsbasis (1 100
                  miljoner euro under 2010).

           g)     Slopa påsk-, sommar- och julgratifikationer som utbetalas till pensionärer,
                  dock med skydd för pensionärer med låga pensioner, i syfte att spara 1 900
                  miljoner euro på helårsbasis (1 500 miljoner euro under 2010).

           h)     Höja mervärdesskattesatsen, vilket ska inbringa minst 1,8 miljarder euro på
                  helårsbasis (800 miljoner euro under 2010).

           i)     Höja punktskatten på bränsle, tobak och alkohol, vilket ska inbringa minst 1
                  050 miljoner euro på helårsbasis (450 miljoner euro under 2010).

           j)     Införa lagstiftning som genomför tjänstedirektivet2.

           k)     Införa en lag om reformering och förenkling av den offentliga förvaltningen på
                  lokal nivå i syfte att minska driftskostnaderna.

           l)     Inrätta en särskild arbetsgrupp med syftet att förbättra utnyttjandegraden av
                  struktur- och sammanhållningsfonderna.

           m)     Införa en lag som gör det lättare att starta nya företag.

           n)     Minska de offentliga investeringarna med 500 miljoner euro jämfört med vad
                  som planerats.

           o)     Samla     budgetmedel    för     samfinansieringen      av     struktur-  och
                  sammanhållningsfonder på ett särskilt centralt konto som inte kan användas för
                  andra ändamål.

     2.    Grekland ska vidta följande åtgärder före utgången av september 2010:

           a)     I utkastet till budget för 2011 inkludera finanspolitiska konsolideringsåtgärder
                  på minst 3,2 procent av BNP (4,3 % av BNP om övervältrande delar av
                  åtgärder som genomfördes under 2010 beaktas). Budgeten ska bland annat
                  inkludera följande åtgärder (eller i exceptionella omständigheter, åtgärder som
                  ger motsvarande besparingar): Åtgärder för att minska den offentliga sektorns
                  förbrukning med minst 300 miljoner euro jämfört med 2010 års nivå (utöver
                  besparingar genom den reform av den offentliga och lokala förvaltningen som
                  det hänvisas till i detta stycke), frysa pensionsindexeringen (i syfte att uppnå
                  besparingar på 100 miljoner euro), införa en tillfällig krisskatt på mycket
                  lönsamma företag (som ska inbringa minst 600 miljoner euro i extra
                  skatteintäkter per år under åren 2011, 2012 och 2013), införa möjlighet till
                  skönstaxering av fria yrkesutövare (vilket ska inbringa minst 400 miljoner euro
                  2011 och ge ökande skatteintäkter under 2012 och 2013), bredda
                  mervärdesskattebasen genom att inkludera vissa tjänster som nu är undantagna
                  från skatteplikt och flytta över 30 % av varor och tjänster från att omfattas av

     2
          Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre
          marknaden, EUT L 376, 27.12.2006.

SV                                                    5                                                        SV
 ---pagebreak---           den reducerade skattesatsen till att omfattas av normalskattesatsen (vilket ska
          inbringa 1 miljard euro), stegvis införa miljöskatt på koldioxidutsläpp (vilket
          ska inbringa minst 300 miljoner euro år 2011), införa regeringslagstiftning för
          att reformera den offentliga förvaltningen och omorganisera den lokala
          förvaltningen (i syfte att minska kostnaderna med minst 500 miljoner euro år
          2011, samt med ytterligare 500 miljoner euro under vart och ett av åren 2012
          och 2013), dra ned på inhemskt finansierade investeringar (med minst 1 miljard
          euro) genom att prioritera investeringsprojekt som finansieras med EU:s
          strukturfonder, införa incitament för att reglera olaglig markanvändning (viket
          ska inbringa minst 1500 miljoner euro för perioden 2011–2013, varav minst
          500 miljoner euro 2011), driva in inkomster från spellicenser (minst 500
          miljoner euro i försäljning av licenser och 200 miljoner euro i licensavgifter,
          öka beräkningsgrunden för fastighetsskatten genom att uppdatera
          taxeringsvärdena (vilket ska inbringa minst 500 miljoner euro i extra
          skatteintäkter), öka beskattning av naturaförmåner, inklusive beskattning av
          billeasingbetalningar (med minst 150 miljoner euro), höja beskattningen av
          lyxvaror (med minst 100 miljoner euro), införa en särskild skatt på
          affärsinrättningar som drivs utan tillstånd (vilket ska inbringa minst 800
          miljoner euro per år), endast ersätta 20 % av pensionsavgångarna i den
          offentliga sektorn (staten, kommuner, offentliga företag, lokal förvaltning,
          statliga byråer och övriga offentliga institutioner).

     b)   Införa en lag om reform av pensionssystemet för att säkerställa dess hållbarhet
          på medellång och lång sikt. Lagen bör särskilt införa en enhetlig lagstadgad
          pensionsålder på 65 år (även för kvinnor), en sammanslagning av de befintliga
          pensionsfonderna i tre fonder och ett enhetligt nytt pensionssystem för alla
          nuvarande och framtida anställda (som ska börja gälla från och med den 1
          januari 2013), en sänkning av taket för pensioner, en gradvis ökning av den
          lägsta intjäningsperioden för att få full pension från 37 år till 40 år (senast till
          2015), en lägsta pensionsålder på 60 år senast till den 1 januari 2011 (även för
          arbetstagare i tunga och farliga yrken och för dem med mer än 40
          intjänandeår), avskaffa särskilda regler för personer försäkrade före 1993 (med
          bibehållna intjänade rättigheter), väsentligt begränsa listan över tunga och
          farliga yrken, begränsa pensionsförmånerna (med 6 % per år) för personer som
          går i pension mellan 60 och 65 år med en intjänandeperiod på mindre än 40 år,
          skapa en automatisk justeringsmekanism som knyter pensionsåldern till
          ökningen i förväntad livslängd (från och med 2020), skapa en behovsprövad
          garanterad minimiinkomst för äldre över den lagstadgade pensionsåldern,
          införa striktare villkor och regelbunden omprövning av rätt till
          invaliditetspensioner,    förändra      pensionsberäkningsmodeller         i    det
          avgiftsbaserade systemet för att förstärka kopplingen mellan inbetalda avgifter
          och erhållna pensionsförmåner (med uppräkningskvoten begränsad till 1,2 %
          per år) samt utvidga beräkningen av de pensionsgrundande inkomsterna till att
          omfatta inkomsterna under hela yrkeslivet (med bibehållna intjänade
          rättigheter). Genomförandet av denna lag bör minska den beräknade ökningen i
          pensionsutgifterna som andel av BNP till under genomsnittet för euroområdet
          under de kommande decennierna och ska begränsa ökningstakten i de
          offentliga pensionsutgifterna under perioden 2010–2060 till under 2,5 % av
          BNP.

SV                                         6                                                     SV
 ---pagebreak---            c)     Förstärka det grekiska statliga ekonomiverkets ("general accounting office")
                  roll och resurser samt upprätta skyddsåtgärder mot möjlig politisk inblandning
                  i statistikframtagning och redovisning.

           d)     Lägga fram ett utkast till reform av lönelagstiftning för den offentliga sektorn,
                  som särskilt ska innehålla upprättandet av en enda utbetalningsmyndighet för
                  betalning av löner, införandet av enhetliga principer samt en tidsplan för att
                  införa en rationell enhetlig löneskala för den statliga sektorn, lokala
                  myndigheter och övriga offentliga byråer.

           e)     Införa lagstiftning som effektiviserar skatteförvaltningen och skattekontrollen.

           f)     Inleda en oberoende översyn av den offentliga förvaltningen och av befintliga
                  sociala program.

           g)     Offentliggöra månatlig statistik (enligt kontantprincipen) över inkomster,
                  utgifter, finansiering och eftersläpande utbetalningar för den nuvarande
                  offentliga sektorn och dess underställda enheter.

           h)     Fullfölja arbetet med att förbättra insamling och bearbetning av allmän
                  offentlig statistik, framför allt genom att stärka statistikmyndigheternas och det
                  statliga ekonomiverkets (General Accounting Office) kontrollmekanismer och
                  säkerställa ett effektivt personligt ansvar vid felrapportering för att garantera att
                  offentliga uppgifter av hög kvalitet lämnas in i rätt tid i enlighet med
                  förordningarna (EG) nr 2223/963, (EG) nr 264/20004, (EG) nr 1221/20025,
                  (EG) nr 501/20046, (EG) nr 1222/20047, (EG) nr 1161/20058, (EG) nr
                  223/20099 och (EG) nr 479/200910.

           i)     Regelbundet offentliggöra information om den finansiella situationen för
                  offentliga företag och andra offentliga enheter som inte klassificerats som
                  offentlig sektor (inklusive detaljerade resultaträkningar, balansräkningar och
                  uppgifter om antal anställda och utbetalda löner).

     3
          Rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och
          regionalräkenskapssystemet i gemenskapen, EGT L 310, 30.11.1996.
     4
          Kommissionens förordning (EG) nr 264/2000 av den 3 februari 2000 om tillämpningen av rådets
          förordning (EG) nr 2223/96 på kortfristig statistik över offentliga finanser, EGT L 29.4, 4.2.2000.
     5
          Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2002 av den 10 juni 2002 om kvartalsvisa
          konton för finansiella transaktioner för den offentliga sektorn, EGT L 179, 9.7.2002.
     6
          Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 501/2004 av den 10 mars 2004 om kvartalsvisa
          konton för finansiella transaktioner för den offentliga sektorn, EUT L 81, 19.3.2004.
     7
          Rådets förordning (EG) nr. 1222/2004 av den 28 juni 2004 om sammanställning och rapportering av
          uppgifter om den offentliga sektorns kvartalsvisa skuldsättning, EUT L 233, 2.7.2004.
     8
          Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1161/2005 av den 6 juli 2005 om sammanställning
          av kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionell sektor, EUT L 191, 22.7.2005.
     9
          Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk
          statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008
          om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor,
          rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om
          inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program, EUT L 87, 31.3.2009.
     10
          Rådets förordning (EG) nr 479/2009 av den 25 maj 2009 om tillämpningen av protokollet om
          förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska
          gemenskapen, EUT L 145, 10.6.2009.

SV                                                     7                                                          SV
 ---pagebreak---      3.   Grekland ska vidta följande åtgärder före utgången av december 2010:

          a)   Slutligt anta de åtgärder som anges i punkterna 2 a och 2 d.

          b)   Lägga fram ett utkast till lagstiftning som stärker den finanspolitiska ramen.
               Detta bör bland annat inkludera att upprätta av ett finanspolitiskt ramverk på
               medellång sikt, skapa en obligatorisk reserv för oförutsedda utgifter i budgeten
               på motsvarande 10 procent av de totala anslagen, införa kraftfullare
               utgiftskontrollmekanismer och upprätta ett oberoende finanspolitiskt råd för att
               ge råd och tillhandahålla granskningsexpertis i finanspolitiska frågor.

          c)   Införa en lag för att reformera löneförhandlingssystemet i den privata sektorn,
               som bör föreskriva en sänkning av löneersättningsnivån för övertidsarbete,
               ökad flexibilitet i styrningen av arbetstiden och göra det möjligt att i lokala
               territoriella löneavtal avtala om lägre löneökningar än i sektorsavtalen.

          d)   Införa en lag om minimilöner som innebär att löner under minimum införs för
               grupper som har särskilt svårt at komma in på arbetsmarknaden såsom unga
               och långtidsarbetslösa, samt vidta åtgärder för att garantera att nuvarande
               minimilöner fryses i nominella termer under tre år.

          e)   Reformera lagstiftningen om anställningsskydd för att förlänga provperioden
               för nyanställda till ett år, minska den totala nivån för avgångsersättningar och
               säkerställa att villkor för avgångsersättningar gäller för arbetare och
               tjänstemän, höja minimitröskelvärdet för tillämpningen av regler om kollektiva
               uppsägningar särskilt för större företag samt underlätta en ökad användning av
               tillfälliga anställningskontrakt.

          f)   Väsentligt höja utnyttjandegraden av struktur- och sammanhållningsfonderna.

          g)   Införa ett nytt system för administration av läkemedel som gynnar användning
               av generiska läkemedel.

          h)   Inrätta ett enhetligt system för offentlig upphandling med en central
               upphandlingsmyndighet, som särskilt ska säkerställa stabila anbudsförfaranden,
               för- och efterhandskontroll.

          i)   Införa lagstiftning som förenklar och påskyndar licensförfaranden för företag,
               industriell verksamhet och yrken.

          j)   Förändra den institutionella ramen för den grekiska konkurrensmyndigheten
               (HCC) i syfte att öka dess oberoende, införa rimliga tidsfrister for
               undersökningar och utfärdande av beslut samt ge myndigheten befogenhet att
               avvisa klagomål.

          k)   Förbättra förvaltningen av offentliga tillgångar, vilket ska inbringa minst 1
               miljard euro per år under perioden 2011-2013.

          l)   Vidta åtgärder som syftar till att avlägsna befintliga begränsningar i friheten att
               tillhandahålla tjänster.

     4.   Grekland ska vidta följande åtgärder före utgången av mars 2011:

SV                                              8                                                    SV
 ---pagebreak---      Slutligt anta de åtgärder som anges i punkt 3 b.

     5.       Grekland ska vidta följande åtgärder före utgången av juni 2011:

              a)    Införa en rationell enhetlig löneskala som ska gälla för den statliga sektorn,
                    lokala myndigheter och övriga offentliga byråer, med ersättningar som
                    avspeglar produktivitet och arbetsuppgifter.

              b)    Vidta åtgärder för att genomföra resultaten av den externa och oberoende
                    funktionsvisa granskningen av de offentliga förvaltningsenheterna.

              c)    Förstärka arbetsinspektionen, som ska vara fullt bemannad med kvalificerad
                    personal och ställa upp kvantitativa mål för antalet kontroller som ska utföras.

     6.       Grekland ska vidta följande åtgärder före utgången av september 2011:

              a)    Utkastet       till  budget     för    2012   ska    inkludera    finanspolitiska
                    konsolideringsåtgärder på minst 2,2 procent av BNP. Budgeten ska bland annat
                    inkludera följande åtgärder (eller i exceptionella omständigheter, åtgärder som
                    ger motsvarande besparingar): Åtgärder för att ytterligare bredda
                    mervärdesskattebasen genom att varor och tjänster flyttas över från att omfattas
                    av den reducerade skattesatsen till att omfattas av normalskattesatsen (vilket
                    ska inbringa minst 300 miljoner euro i ökade skatteintäkter), minska
                    sysselsättningen i den offentliga sektorn utöver regeln om 1 nyrekrytering för
                    var femte pensionsavgång i den offentliga sektorn (i syfte att spara minst 600
                    miljoner euro), införa punktskatt på alkoholfria drycker (för totalt minst 300
                    miljoner euro), öka fastighetsskatten genom en uppdatering av
                    taxeringsvärdena (som ska inbringa minst 200 miljoner euro i extra
                    skatteintäkter), omorganisera förvaltningen på regional och lokal nivå (som
                    syftar till att ge besparingar på minst 500 miljoner euro), minska den offentliga
                    förbrukningen (med minst 300 miljoner euro i förhållande till 2011 års nivå),
                    införa en nominell frysning av pensionerna, effektivisera skönstaxeringen av
                    fria yrkesutövare (vilket ska inbringa minst 100 miljoner euro), minska
                    transfereringar till offentliga företag (med minst 800 miljoner euro) efter det att
                    de omstrukturerats, införa behovsprövade arbetslöshetsunderstöd (vilket ska ge
                    besparingar på 500 miljoner euro), driva in ytterligare inkomster från
                    spellicenser (minst 225 miljoner euro i licensförsäljningar och 400 miljoner
                    euro i licensavgifter).

              b)    Trappa ned skattehinder för fusioner och förvärv.

              c)    Förenkla tullklareringsförfarandet vid export och import.

              f)    Ytterligare öka utnyttjandegraden av struktur- och sammanhållningsfonderna.

              e)    Fullt ut genomföra programmet för bättre lagstiftning i syfte att minska de
                    administrativa bördorna med 20 % (jämfört med 2008).

     7.       Grekland ska vidta följande åtgärder före utgången av december 2011:

              a)    Slutligt anta de åtgärder som anges i punkt 6 a.

SV                                                   9                                                    SV
 ---pagebreak---              b)    Förstärka förvaltningskapaciteten hos alla myndigheter och mellanhandsorgan
                   som förvaltar operativa program inom ramen för den nationella strategiska
                   referensramen 2007–2013 och deras certifiering enligt ISO 9001:2008
                   (kvalitetsstyrning).

                                                Artikel 3

     Grekland ska fullt ut samarbeta med kommissionen och utan dröjsmål på en motiverad
     begäran från den senare översända alla uppgifter eller dokument som är nödvändiga för att
     övervaka att detta beslut följs.

                                                Artikel 4

     1.      Grekland ska varje kvartal inkomma med en rapport till rådet och kommissionen som
             beskriver vilka politiska åtgärder som vidtagits för att följa detta beslut.

     2.      De rapporter som avses i punkt 1 ska innehålla närmare uppgifter om

             a)    konkreta åtgärder som har genomförts vid tidpunkten för rapporten i syfte att
                   efterleva detta beslut, även deras kvantifierade budgeteffekter;

             b)    konkreta åtgärder som planeras till ett senare datum i syfte att efterleva detta
                   beslut, tidsplanen för genomförandet och en uppskattning av deras
                   budgeteffekter;

             c)    det månatliga genomförandet av statsbudgeten,

             d)    statistiska    uppgifter     för    året    om      budgetgenomförandet i
                   socialförsäkringssektorn, i kommuner och lokala församlingar samt
                   förvaltningen av offentliga medel utanför budgeten;

             e)    offentliga skuldemissioner och skuldåterbetalningar,

             f)    utvecklingen när det gäller tillsvidareanställningar och visstidsanställningar
                   inom den offentliga sektorn,

             g)    offentliga utgifter    som    ännu   inte   utbetalats   (kumulerade       försenade
                   utbetalningar), och

             h)    offentliga företags och andra offentliga enheters finansiella ställning.

     3.      Kommissionen och rådet ska analysera rapporterna för att avgöra om Grekland
             efterlever detta beslut. Inom ramen för dessa bedömningar får kommissionen ange
             vilka åtgärder som krävs för att följa den anpassningsbana för att korrigera det alltför
             stora underskottet som fastställts genom detta beslut.

                                                Artikel 5

     Detta beslut ska börja gälla samma dag som det meddelas.

SV                                                 10                                                     SV
 ---pagebreak---                                                  Artikel 6

     Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.

     Utfärdat i Bryssel den […]

                                                  På rådets vägnar
                                                  Ordförande

SV                                                  11               SV


				|

		52014DC0423

			Rekommendation till RÅDETS REKOMMENDATION om Portugals nationella reformprogram 2014, med avgivande av rådets yttrande om Portugals stabilitetsprogram 2014 /* COM/2014/0423 final - 2014/ () */

Rekommendation till
RÅDETS REKOMMENDATION
om Portugals nationella reformprogram 2014,
med avgivande av rådets yttrande om Portugals stabilitetsprogram 2014

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT
DENNA REKOMMENDATION
med beaktande av fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr
1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga
finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1], särskilt artikel 5.2,
med beaktande av Europeiska kommissionens
rekommendation[2],
med beaktande av Europaparlamentets
resolutioner[3],
med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,
med beaktande av sysselsättningskommitténs
yttrande,
med beaktande av yttrandet från ekonomiska och
finansiella kommittén,
med beaktande av yttrandet från kommittén för
socialt skydd,
med beaktande av yttrandet från kommittén för
ekonomisk politik, och
av följande skäl:
(1)
Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet
kommissionens förslag till en ny strategi för tillväxt och sysselsättning,
Europa 2020, som bygger på en ökad samordning av den ekonomiska politiken med
inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka
förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i EU.
(2)
Den 13 juli 2010 antog rådet på grundval av
kommissionens förslag en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för
medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober
2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik,
vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna
uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska
politik och sysselsättningspolitik.
(3)
Den 29 juni 2012 beslutade stats- och
regeringscheferna om en tillväxt- och sysselsättningspakt, som utgör ett
enhetligt ramverk för insatser på nationell nivå, EU-nivå och euroområdesnivå
med hjälp av alla tänkbara medel, instrument och politiska åtgärder. De
beslutade om insatser som ska utföras på medlemsstatsnivå och uttryckte i
synnerhet sitt helhjärtade åtagande att uppnå målen i Europa 2020-strategin och
genomföra de landsspecifika rekommendationerna.
(4)
Fram till den 17 maj 2014 omfattades Portugal
av ett makroekonomiskt anpassningsprogram i enlighet med artikel 1.2 i beslut
2011/344/EU, där det fastställdes att det ekonomiska stödet skulle vara
tillgängligt under tre år. Den 19 mars 2014 beslutade rådet att förlänga
det ekonomiska stödet med sex veckor, för att möjliggöra en omfattande och
noggrann bedömning av överensstämmelsen med villkoren i programmet och
utbetalning av det sista delbeloppet. I enlighet med artikel 12 i förordning
(EU) nr 472/2013 undantogs sålunda Portugal från övervakningen och
bedömningen i den europeiska planeringsterminen för samordning av den
ekonomiska politiken så länge programmet pågick. Eftersom Portugal avslutat
programmet bör landet på nytt integreras fullt ut i den europeiska
planeringsterminen.
(5)
Den 13 november 2013 antog kommissionen den årliga
tillväxtöversikten[4],
och i och med detta inleddes 2014 års europeiska planeringstermin för
samordning av den ekonomiska politiken. Samma dag antog kommissionen i enlighet
med förordning (EU) nr 1176/2011 rapporten om förvarningsmekanismen[5].
(6)
Den 20 december 2013 godkände Europeiska rådet
prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering
och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade behovet av att
eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa
en normal utlåning till ekonomin, främja tillväxt och konkurrenskraft, bekämpa
arbetslöshet och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den
offentliga förvaltningen.
(7)
I enlighet med förordning (EU) nr 472/2013
undantogs Portugal från skyldigheten att lämna in ett stabilitetsprogram och
ett nationellt reformprogram så länge det makroekonomiska anpassningsprogrammet
pågick. Portugal lämnade dock in ett uppdaterat dokument om den finanspolitiska
strategin den 30 april 2014 och en skrivelse från den portugisiska
regeringen med en uppdatering av hur Europa 2020-målen utvecklats. Den
17 maj lade regeringen fram sitt pågående reformprogram och nya initiativ
för hållbar tillväxt i The Road to Growth, a medium-term reform strategy for
Portugal.
(8)
Enligt dokumentet om den finanspolitiska strategin
2014 är målet att korrigera det alltför stora underskottet på ett hållbart sätt
senast 2015 och nå det medelfristiga budgetmålet senast 2017. Enligt strategin
ska det offentliga underskottet minskas till 4,0 % av BNP 2014 och
ytterligare till 2,5 % av BNP 2015, i linje med de mål i rekommendationen
om förfarandet vid alltför stora underskott av den 21 juni 2013 som
bekräftades på nytt i den tolfte översynen av det makroekonomiska anpassningsprogrammet.
Den 30 maj 2014 annullerade den portugisiska författningsdomstolen
konsolideringsåtgärder som förväntas påverka budgetresultatet 2014 med omkring
0,35 % av BNP och möjligtvis också påverka resultatet 2015. I syfte att nå
de överenskomna målen måste regeringen vidta ersättningsåtgärder av samma
storleksklass. Författningsdomstolen måste dock ännu fatta beslut i två fall
innan man kan avgöra omfattningen på de åtgärder som måste vidtas. Med tanke på
den begränsade tidsramen kan det hända att regeringen måste tillgripa mindre
tillväxtfrämjande åtgärder, särskilt på inkomstsidan. Enligt strategin är målet
efter 2015 att nå det medelfristiga budgetmålet senast 2017 genom en
strukturanpassning på 0,5 % av BNP 2016 och ett strukturellt underskott på
0,5 % 2017. Enligt strategin kommer den offentliga bruttoskulden att nå en
topp på ungefär 130,5 % av BNP 2014 för att därefter gradvis minska från
och med 2015. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för
prognoserna i strategin är i linje med vad man kommit överens om i den tolfte
översynen av det makroekonomiska anpassningsprogrammet och håller på att
analyseras av det portugisiska finanspolitiska rådet.
Budgetkonsolideringsåtgärderna 2014 uppskattas vara tillräckliga för att nå
underskottsmålet om 4 % av BNP. Nedåtrisker återstår dock i samband med
målet, framför allt till följd av oklarheter i lagstiftningen och den
statistiska effekten av insatser i syfte att effektivisera förvaltningen av de
stora skulderna i vissa statsägda företag. Budgetanpassningsprocessen 2015
stöds av budgetkonsolideringsåtgärder som uppgår till 0,8 % av BNP och som
anses vara tillräckliga för att målet om 2,5 % av BNP ska nås. På grundval
av bedömningen av programmet och kommissionens prognos, i enlighet med rådets
förordning (EG) nr 1466/97, anser rådet att målen i strategin är förenliga med
kraven i stabilitets- och tillväxtpakten.
(9)
Budgetkonsolideringen måste stödjas av ytterligare
reformer av förvaltningen av de offentliga finanserna. Trots de framsteg som
gjorts under det makroekonomiska anpassningsprogrammet måste i synnerhet den
omfattande reformen av budgetramlagen slutföras. Ytterligare insatser krävs för
att garantera en strikt utgiftskontroll med hjälp av en lag om kontroll av
åtaganden och för att förhindra en ökning av de sena betalningarna inom den
offentliga sektorn. Det är oerhört viktigt att fortsätta med omstruktureringen
av de statsägda företagen, att garantera att de är ekonomiskt bärkraftiga och
att begränsa pensions- och hälso- och sjukvårdsutgifterna på ett effektivt
sätt. På inkomstsidan finns det utrymme för att göra skattesystemet mer
tillväxtvänligt och ytterligare förbättra skattedisciplinen.
(10)
Portugal står inför utmaningar i fråga om
arbetslösheten som fortsatt är mycket hög, särskilt bland de unga, även om den sjunkit
under den senaste tiden. Arbetslösheten uppgick till 17 % 2013.
Ungdomsarbetslösheten uppgick till 37,7 %, vilket är klart över
genomsnittet i EU, liksom andelen unga som varken arbetar eller studerar. Den
traditionellt sett höga sysselsättningen i Portugal har minskat markant sedan
den ekonomiska krisen började, från 73,1 % 2008 till 65,6 % 2013. I
linje med målen i ungdomsgarantin är de viktigaste utmaningarna när det gäller
ungdomsarbetslösheten att man nästan inte alls når ut till oregistrerade unga
och att utbildningen i större utsträckning måste anpassas till arbetsmarknadens
behov. Under det makroekonomiska anpassningsprogrammet genomförde Portugal
flera arbetsmarknadsreformer som syftade till att luckra upp det alltför
restriktiva anställningsskyddet, göra lönesättningsmekanismerna mer flexibla
och förbättra arbetsförmedlingen och aktiveringsåtgärderna. Fler utmaningar
kvarstår dock, framför allt behovet av att avskaffa segmenteringen av
arbetsmarknaden och göra det lättare att anpassa lönerna till de ekonomiska
förhållandena. En oberoende utvärdering av effekterna av den senaste tidens
reformer av anställningsskyddslagstiftningen skulle göra det lättare att bedöma
reformernas inverkan på nya arbetstillfällen, de otrygga anställningarna, de totala
arbetskostnaderna och antalet domstolsfall rörande uppsägningar och resultaten
av dem. Trots insatser för att lindra de negativa sociala effekterna har den
ekonomiska anpassning som måste görs på grund av krisen haft negativa
konsekvenser i form av fattigdom.
(11)
Portugal har gjort avsevärda framsteg för att
reformera sitt utbildningssystem genom flera åtgärder för att minska andelen
ungdomar med enbart grundskoleutbildning, öka andelen högskoleutbildning och
anpassa arbetskraftsutbudet till efterfrågan på arbetsmarknaden. Det är dock
fortsatt viktigt att de ekonomiska resurserna används fullt ut och på ett
effektivt sätt. Framför allt måste mer göras för att minska kompetensglappet.
Bland annat måste kvaliteten på yrkesutbildningen förbättras så att den blir
mer lockande. Åtgärder som kan vidtas är att införa lärande i arbete, uppmuntra
arbetstagarna att bidra till att utforma utbildningsprogram och tillhandahålla
lämpliga praktikplatser. Yrkesvägledning måste ges till gymnasieelever och
universitetsstuderande med utgångspunkt i arbetsmarknadens behov och vilken
kompetens som kommer att behövas och kontakterna med näringslivet måste utökas.
(12)
Under det makroekonomiska anpassningsprogrammet har
Portugal gjort betydande framsteg för att stärka banksektorns kapitalbas och
ramen för övervakning och rekonstruktion av bankerna. Viktiga utmaningar
återstår dock, och dessa måste noggrant övervakas och åtgärdas, bl.a. när det
gäller de portugisiska bankernas lönsamhet. Uppgifter från det första kvartalet
2014 visar att vissa av de banker som fick stöd uppvisar positiva resultat.
Tillgångarnas försämrade kvalitet är fortsatt ett problem. Värdeminskningen har
varit fortsatt hög, omkring 6 % av de totala bruttolånen, och andelen
nödlidande lån är något förhöjd (10,6 %), särskilt inom företagssegmentet
(över 16 %). Portugal har antagit en rad åtgärder för att underlätta
utlåningen till bärkraftiga företag, men finansieringsvillkoren är fortfarande
tunga, särskilt för små och medelstora företag. Företagens finansieringsmöjligheter
inom icke-banksektorn är fortsatt begränsade. Andelen nybeviljade lån till små
och medelstora företag sjönk med 4,8 % 2013 jämfört med 2012. De
genomsnittliga räntorna på nya lån till portugisiska företag har sjunkit något
sedan början på 2013, men de ligger fortfarande avsevärt över genomsnittet i
euroområdet. Till följd av de stora företagsskulderna och behovet av att
ytterligare minska skuldsättningen inom banksektorn är bankernas möjligheter
att utöka lånen till bärkraftiga företag till en rimlig kostnad
fortsättningsvis begränsade.
(13)
I syfte att garantera en effektiv och hållbar
energisektor och sänka näringslivets energikostnader har två åtgärdspaket
antagits under det makroekonomiska anpassningsprogrammet. Avgifterna inom
energisektorn måste emellertid sjunka, och den höga och ökande
energitaxeskulden måste stoppas. Portugal har därför nyligen meddelat att ett
tredje åtgärdspaket kommer att antas, samt att den särskilda skatten från 2014
för energioperatörer även kommer att tillämpas 2015. Hur man ska stärka den
gränsöverskridande integrationen av energinäten och påskynda genomförandet av
el- och gassammanlänkningsprojekten är frågor som fortfarande måste lösas och
som kräver ytterst noggrann uppföljning. Inom transportsektorn har framsteg
gjorts under programmet, särskilt för att öka de portugisiska hamnarnas
konkurrenskraft, utarbeta en övergripande långsiktig transportplan efter att
brister och klyftor åtgärdats och förbättra den rättsliga ramen. Ytterligare
insatser är dock nödvändiga för att den övergripande långsiktiga
transportplanen och handlingsplanen för att reformera hamnarna ska kunna
genomföras på ett effektivt sätt  Åtgärder måste också vidtas för att garantera
att tillsynsmyndigheten för transporter är oberoende och har tillräckligt med
kapacitet och att de statsägda företagen inom sektorn är ekonomiskt bärkraftiga
samt för att öka effektiviteten och konkurrensen inom järnvägstransporten.
(14)
Hyreslagen för tätortsområden har varit föremål för
en historisk reform för att göra bomarknaden mer dynamisk. Man har försökt
skapa en bättre balans mellan hyresvärdens och hyresgästens rättigheter och
skyldigheter, infört mer flexibilitet beträffande hyreskontraktets längd och
sporrat till renoveringsarbeten. Mer måste ännu göras för att man på ett övergripande
sätt ska kunna utvärdera effekten av denna reform på basis av uppgifter om de
viktigaste marknadskrafterna och om skuggekonomin på den portugisiska
hyresmarknaden. Portugal har gjort avsevärda framsteg för att förbättra
företagsklimatet, framför allt genom att skapa bättre ramvillkor, främja
entreprenörsanda och förbättra insolvensförfarandena för företag i ekonomiska
trångmål. Vad som nu krävs är handling. Förvaltningen och
tillståndsförfarandena har förenklats, men en del arbete återstår. Ytterligare
insatser krävs för att avlägsna hindren för konkurrens inom tjänstesektorn,
framför allt genom att anta ändringar för vissa sektor. På området för de fria
yrkena måste lagar införas om de återstående yrkessammanslutningarna. Vad
gäller reglering och konkurrens är uppföljningsåtgärder nödvändiga för att
garantera de nationella sektoriella tillsynsmyndigheternas och
konkurrensmyndighetens oberoende. Det är fortfarande så att de offentliga
myndigheterna betalar sina fakturor alltför sent.
(15)
Goda framsteg har gjorts under det makroekonomiska
anpassningsprogrammet för att rationalisera och modernisera den offentliga
förvaltningen när det gäller sysselsättningen, lönepolitiken,
arbetsförhållandena, effektiviteten inom organisationen och tjänsternas
kvalitet. Vissa av de planerade reformåtgärderna måste fortfarande slutföras
och insynen ökas. Trots betydande framsteg för att förbättra rättsväsendets
effektivitet är ytterligare förbättringar nödvändiga, framför allt vad gäller
förfarandenas längd, antalet avslutade respektive pågående ärenden och
övervaknings- och utvärderingsprocessen.
(16)
Den [17 juni 2014] avslutade kommissionen sin
tolfte och slutliga översyn under det makroekonomiska anpassningsprogrammet för
Portugal. På basis av analyserna drog kommissionen slutsatsen att det
framgångsrika genomförandet av programmet var avgörande för att hantera de
ekonomiska och finanspolitiska riskerna och minska obalanserna. Portugal har
antagit en rad omfattande strukturella reformer under programmet. Dessa
reformer har börjat bära frukt i form av ökad konkurrenskraft och ekonomisk
tillväxt, men fler åtgärder är nödvändiga för att bedöma reformernas inverkan
på ekonomin. En fortsatt övervakning av alla genomförda reformer är därför
nödvändig för att utvärdera om de bidrar till att öka konkurrensen,
produktionen och sysselsättningen.
(17)
Eftersom Portugal efter avslutandet av det
makroekonomiska anpassningsprogrammet den 28 juni 2014 på nytt kommer att
vara fullt ut integrerat i den europeiska planeringsterminen har kommissionen därför
i ljuset av sin tolfte och slutliga översyn under det makroekonomiska
anpassningsprogrammet utvärderat de handlingar som Portugal lagt fram.
Kommissionen har inte bara beaktat programmens relevans för en hållbar
finanspolitik och socioekonomisk politik i Portugal utan också i vilken
utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet
att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida
nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens
rekommendationer för Portugal inom ramen för den europeiska planeringsterminen
återspeglas i rekommendationerna 1–8.
(18)
Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat
Portugals stabilitetsprogram och dess yttrande[6]
återspeglas särskilt i rekommendation 1. Dessa rekommendationer har utarbetats
efter det helt nyligen framgångsrika slutförandet av anpassningsprogrammet och
bygger därför på de resultat som programmet nått för att garantera ett hållbart
genomförande.
(19)
Kommissionen har också inom den europeiska
planeringsterminen analyserat den ekonomiska politiken i euroområdet i dess
helhet. Mot denna bakgrund har rådet utfärdat specifika rekommendationer till
euroländerna. Portugal bör också se till att dessa rekommendationer genomförs
fullständigt och i tid.
HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Portugal att
vidta följande åtgärder under perioden 2014–2015:
1.           Genomföra
den finanspolitiska strategin för 2014 fullt ut, i syfte att uppfylla de
finanspolitiska målen och förhindra att antalet sena betalningar på nytt ökar.
Strikt genomföra den finanspolitiska strategin för 2015 enligt dokumentet om
den finanspolitiska strategin för 2014, i syfte att minska underskottet till
2,5 % av BNP i linje med målet i rekommendationen om förfarandet vid
alltför stora underskott och samtidigt åstadkomma den strukturanpassning som
krävs. Så snart som möjligt ersätta de konsolideringsåtgärder som
författningsdomstolen betraktar som oförenliga med konstitutionen med åtgärder
av samma storlek och kvalitet. Det alltför stora underskottet bör korrigeras på
ett hållbart och tillväxtfrämjande sätt, och tillgripandet av engångsåtgärder
och tillfälliga åtgärder bör begränsas. Efter att ha korrigerat det alltför
stora underskottet, fortsätta med den planerade årliga strukturella anpassningen
i riktning mot det medelfristiga budgetmålet, i linje med kravet på en årlig
strukturell anpassning på minst 0,5 % av BNP, samt mer under goda tider,
och garantera att skuldkriteriet uppfylls, i syfte att göra den generellt sett
höga skuldkvoten mer hållbar. Prioritera en utgiftsbaserad budgetkonsolidering
och ytterligare förbättra de offentliga utgifternas effektivitet och kvalitet.
Fortsätta med en strikt utgiftskontroll inom den centrala, regionala och lokala
förvaltningen. Fortsätta omstruktureringen av de statsägda företagen. Utarbeta
en hållbar lösning för att garantera pensionssystemets medelfristiga hållbarhet
senast i slutet av 2014. Begränsa utgifterna för hälso- och sjukvård och
fortsätta med reformen av hälso- och sjukvården. Se över skattesystemet och
göra det mer tillväxtfrämjande. Fortsätta att förbättra skattedisciplingen och
bekämpa skatteundandragandet genom att öka skatteförvaltningens effektivitet.
Stärka systemet för förvaltning av de offentliga finanserna genom att snabbt
besluta om den omfattande reformen av budgetramlagen och genomföra den senast i
slutet av 2014. Se till att lagen om kontroll av åtaganden strikt efterlevs.
Effektivt införa en enda löneskala och en enda skala för lönetillägg inom den
offentliga sektorn från och med 2015.
2.           Se till att utvecklingen av
minimilönen är förenlig med målen att främja sysselsättningen och
konkurrenskraften. Garantera en lönesättning som främjar en anpassning av
lönerna till produktiviteten på sektors- och/eller företagsnivå. I samråd med
arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis undersöka
möjligheten för företag att tillfälligt göra undantag från de branschavtal som
slutits mellan företrädarna för arbetsmarknadens parter. Senast i september
2014 lägga fram förslag om hur företag kan göra undantag från de branschavtal
som slutits mellan företrädarna för arbetsmarknadens parter samt om en översyn
av förlängningen av kollektivavtalen.
3.           Senast i mars 2015 lägga fram
en oberoende utvärdering av den senaste tidens reformer av anställningsskyddet
och en handlingsplan om eventuella ytterligare reformer för att avskaffa
segmenteringen av arbetsmarknaden. Fortsätta den pågående reformen av aktiva
arbetsmarknadsåtgärder och arbetsförmedlingen som syftar till att öka
sysselsättningen och arbetskraftsdeltagandet, särskilt genom att förbättra
yrkesvägledningen/arbetsförmedlingen och aktiverings-/påföljdssystemen, i syfte
att minska långtidsarbetslösheten och integrera dem som befinner sig längst
bort från arbetsmarknaden. Ta itu med den höga ungdomsarbetslösheten, framför
allt genom att försöka förutse vilken kompetens som kommer att behövas och nå
ut till oregistrerade unga, i linje med målen i ungdomsgarantin. Höja
tröskelvärdet för när minimiinkomstsystemet ska tillämpas. Garantera att det
sociala biståndet är tillräckligt täckande och att bidragstagare aktiveras på
ett effektivt sätt.
4.           Förbättra
utbildningssystemets kvalitet och dess relevans för arbetsmarknaden, i syfte
att minska andelen unga med enbart grundskoleutbildning och förbättra
yrkesutbildningens resultat. Använda de offentliga utgifterna för utbildning på
ett effektivt sätt och minska kompetensglappet, bl.a. genom att förbättra
kvaliteten på yrkesutbildningen och göra den mer lockande för unga, samt främja
samarbetet med näringslivet. Förbättra samarbetet mellan den offentliga
forskningen och näringslivet och främja kunskapsöverföring.
5.           Övervaka bankernas behållning
av likvida medel och eventuella kapitalunderskott, bland annat genom tematiska
inspektioner på plats och stresstestning. Fortsätta utvärderingen av bankernas
återhämtningsplaner och vid behov förbättra utvärderingen. Genomföra en
omfattande strategi för att minska de stora företagsskulderna. Öka insatserna
för att bredda finansieringsmöjligheterna, bl.a. under de tidiga stadierna av
företagsutvecklingen, genom att förbättra skuldsaneringsverktygens effektivitet
för bärkraftiga företag, särskilt Per (det särskilda revitaliseringsförfarandet
för företag som befinner sig i allvarliga finansiella svårigheter) och Sireve
(system för återhämtning genom utomrättsliga avtal för företag som befinner sig
i en svår ekonomisk situation eller överhängande eller faktisk konkurs).
Finansieringsmöjligheterna kan även breddas genom incitament för banker och
gäldenärer att delta i omstruktureringsprocesserna i ett tidigt skede och genom
förbättrad tillgång till finansiering på kapitalmarknaden. Garantera att de
fastställda åtgärderna stöder en omfördelning av finansieringen i riktning mot
de produktiva sektorerna i näringslivet. Senast före slutet av september 2014
införa ett system för tidig varning för att upptäcka företag, inklusive små och
medelstora företag, med en svag ekonomi, i syfte att stödja en omstrukturering
av företagens skulder i ett tidigt skede, minska de små och medelstora
företagens sena amorteringar och påskynda avvecklingen av nödlidande lån.
6.           Genomföra det andra och
tredje åtgärdspaketet inom energisektorn som syftar till att minska
energikostnaderna inom näringslivet och avskaffa underskottet när det gäller
eltaxorna senast 2020, samt noggrant övervaka genomförandet. Stärka den
gränsöverskridande integrationen av energinäten och påskynda genomförandet av
el- och gassammanlänkningsprojekten. Genomföra den övergripande långsiktiga
transportplanen och tidsplanen för reformen av hamnsektorn. Se till att de
nuvarande hamntillstånden omförhandlas och att de nya tillståndssystemen är
resultatinriktade och i linje med principerna för den inre marknaden, framför
allt när det gäller bestämmelserna om upphandling. Se till att den nationella
tillsynsmyndigheten för transport (AMT) är fullständigt oberoende och fullt
verksam senast i slutet av september 2014. Se till att de statsägda företagen
inom transportsektorn är ekonomiskt bärkraftiga. Öka effektiviteten och konkurrensen
inom järnvägssektorn, genom att genomföra CP Cargas konkurrensplan, efter
överföringen av godsterminalerna, och genom att garantera den statsägda
infrastrukturförvaltarens och de statsägda järnvägsföretagens
förvaltningsoberoende.
7.           Ytterligare förbättra
utvärderingen av den portugisiska bomarknaden, bland annat genom att senast i
slutet av november 2014 införa en mer systematisk övervaknings- och
rapporteringsram och utarbeta en omfattande rapport om skuggekonomin på
bomarknaden. Fortsätta undersöka regelbördan i syfte att senast i mars 2015
inbegripa de sektorer som ännu inte behandlats. Senast i slutet av september
2014 anta och tillämpa de tillståndslagar och sektoriella ändringar som man
ännu inte fattat beslut om. Senast i slutet av september 2014 undanröja
återstående hinder när det gäller tjänster inom de fria yrkena och anta de
lagändringar rörande yrkessammanslutningar som ännu inte godkänts under det
makroekonomiska anpassningsprogrammet. Sätta stopp för den offentliga sektorns
sena betalningar. Garantera de nationella tillsynsmyndigheterna och
konkurrensmyndigheterna ändamålsenliga resurser och omedelbart anta
förordningen om den nationella konkurrensmyndigheten.
8.           Fortsätta att rationalisera
och modernisera den centrala, regionala och lokala offentliga förvaltningen.
Genomföra reformerna för att effektivisera rättsväsendet och öka insynen. Öka
insatserna för att utvärdera genomförandet av reformerna under det
makroekonomiska anpassningsprogrammet samt planerade och framtida reformer. Framför
allt införa obligatoriska och systematiska förhands- och
efterhandsutvärderingar i lagstiftningsprocessen. Inrätta en verksamhetsmässigt
oberoende utvärderingsenhet på statlig nivå för att varje halvår utvärdera och
rapportera om genomförandet av dessa reformer, bland annat om förenligheten med
förhandskonsekvensbedömningen, samt vid behov vidta korrigerande åtgärder.
Utfärdad i Bryssel den
                                                                       På
rådets vägnar
                                                                       Ordförande
[1]               EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2014) 423 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 och
P7_TA(2014)0129.
[4]               COM(2013) 800 final.
[5]               COM(2013) 790 final.
[6]               Enligt artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.