title: Kommissionens rekommendation (EU) 2016/1117 av den 15 juni 2016 till Republiken Grekland om de särskilda brådskande åtgärder som Grekland ska vidta så att överföringar enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013 kan återupptas

text:
               9.7.2016

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 186/28

         KOMMISSIONENS REKOMMENDATION (EU) 2016/1117
   av den 15 juni 2016
   till Republiken Grekland om de särskilda brådskande åtgärder som Grekland ska vidta så att överföringar enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013 kan återupptas
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och
   av följande skäl:

               (1)

               Medlemsstaterna har sedan 2011 tillfälligt upphört med den i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013 (1) (nedan kallad Dublinförordningen) föreskrivna överföringen av personer som ansöker om internationellt skydd till Grekland sedan det i två domar från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (nedan kallad Europadomstolen) och Europeiska unionens domstol (2) fastställts att det grekiska asylsystemet har systembrister som medför kränkningar av de grundläggande rättigheterna för personer som ansöker om internationellt skydd och överförs från de andra medlemsstaterna till Grekland i enlighet med rådets förordning (EG) nr 343/2003 (3).

               (2)

               Ministerkommittén i Europarådet har övervakat situationen i Grekland sedan Europadomstolens dom 2011 i målet M.S.S. mot Belgien och Grekland, på grundval av de lägesrapporter som Grekland måste lämna in för att styrka att domen verkställs och på grundval av uppgifter från icke-statliga och internationella organisationer som verkar i Grekland, till exempel FN:s flyktingkommissariat (nedan kallat UNHCR).

               (3)

               Till följd av M.S.S.-domen har Grekland åtagit sig att reformera sitt asylsystem på grundval av en nationell handlingsplan för asylreform och migrationshantering som lades fram i augusti 2010 och omarbetades i januari 2013. Den 1 oktober 2015 lade Grekland fram en färdplan för rådet för hur omplaceringssystemet och mottagningscentrumen ska genomföras, där vissa åtgärder framhävs som prioriteringar för att säkerställa genomförandet av de överenskomna asyl- och mottagningsåtgärder som ännu inte vidtagits.

               (4)

               Den 10 februari 2016 lade kommissionen fram en första rekommendation till Republiken Grekland om de brådskande åtgärder som Grekland ska vidta så att överföringar enligt Dublinförordningen kan återupptas (nedan kallad den första rekommendationen) (4). Sedan dess har de grekiska myndigheterna, med hjälp av kommissionen, Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo), medlemsstaterna samt internationella och icke-statliga organisationer, fortlöpande arbetat för att asylsystemet ska fungera bättre, i enlighet med de sju punkter som ingick i den första rekommendationen.

               (5)

               Samtidigt har den pågående flykting- och migrationskrisen alltjämt satt enorm press på asyl- och migrationssystemen i Grekland, som det huvudsakliga landet för första inresa från östra Medelhavsrutten. Mellan januari och april 2016 kom över 157 000 irreguljära migranter till Grekland. En kort tid efter kommissionens första rekommendation till Grekland, i mars 2016, kom medlemmarna i Europeiska rådet och den turkiska regeringen överens om ett uttalande från EU och Turkiet. Detta uttalande har lett till att betydligt färre personer dagligen anländer till Grekland från Turkiet, men det har också medfört nya skyldigheter för de grekiska myndigheterna (5). Situationen i Grekland har också förändrats avsevärt på grund av att västra Balkanrutten i praktiken har stängts, och tredjelandsmedborgare inte kan resa vidare. Som en följd av detta är omkring 57 000 irreguljära tredjelandsmedborgare strandade i Grekland (6). Samtidigt har omplaceringssystemen inte tillämpats i tillräcklig grad av alla medlemsstater och har ännu inte lättat pressen på Grekland (7).

               (6)

               Ett förhandsregistreringsprojekt inleddes den 8 juni 2016 för att registrera alla de irreguljära tredjelandsmedborgare som vill ansöka om asyl och som anlände till Grekland före den 20 mars 2016, men inte gjorde några försök att få de grekiska myndigheterna att legalisera deras vistelse (8). Projektet genomförs av den grekiska asylmyndigheten tillsammans med Easo, UNHCR och Internationella organisationen för migration (IOM), med stöd av kommissionen. Förhandsregistreringsprojektet kommer att pågå till slutet av juli 2016. Omkring 50 000 personer väntas ansöka om asyl och behöver inkvarteras i Grekland medan de väntar på det beslut som avgör om de är berättigade till internationellt skydd, omplacering eller överföring till en annan medlemsstat enligt Dublinförordningen. Projektet väntas underlätta och påskynda det formella inlämnandet av ansökningar om internationellt skydd till asylmyndigheten, då personerna redan har registrerats på förhand. Inom det nya systemet kommer team att utplaceras vid de öppna mottagningsanläggningarna för att registrera människor direkt på inkvarteringsplatserna. När registreringen är gjord får personerna ett officiellt asylsökandekort. Det nya förhandsregistreringsprojektet väntas leda till ett ökat antal asylansökningar, med sannolikt minst fyra gånger flera asylansökningar 2016 än de som mottogs 2015 (13 197).

               (7)

               Trots de steg som Grekland kontinuerligt tagit för att förbättra sitt asylsystem, krävs fortfarande avsevärda framsteg innan ett återupptagande av överföringar enligt Dublinförordningen kan komma på fråga. I denna rekommendation fastställs de huvudsakliga reformområden som de grekiska myndigheterna bör ta itu med för att åtgärda asylsystemets brister i enlighet med de domar som det hänvisas till ovan, för att säkerställa att överföringar enligt Dublinförordningen kan återupptas.

               (8)

               Den 7 mars 2016 mottog kommissionen en första lägesrapport från Grekland där man redogjorde för en del av de förbättringar som gjorts på de områden som angavs i den första rekommendationen. De grekiska myndigheterna tillhandahöll ytterligare information genom skrivelser daterade den 18 maj och den 8 juni 2016.

               (9)

               Kommissionen har noterat att framsteg har gjorts för att reformera den grekiska nationella lagstiftningen och säkerställa att de nya rättsliga bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets omarbetade direktiv 2013/32/EU (9) om asylförfaranden och delar av Europaparlamentets och rådets omarbetade direktiv 2013/33/EU (10) om mottagningsvillkor har införlivats. Det grekiska parlamentet antog en ny lag (lag 4375/2016) den 3 april 2016, men alla bestämmelser har ännu inte trätt i kraft (11).

               (10)

               Efter EU-ledarnas toppmöte den 25 oktober 2015 åtog sig Grekland att fram till slutet av 2015 utöka kapaciteten för mottagande av personer som ansöker om internationellt skydd och irreguljära migranter till 30 000 personer, och UNHCR åtog sig att tillhandahålla hyressubventioner och värdfamiljprogram för ytterligare minst 20 000 personer genom en separat ordning som de själva har hand om. Grekland har gjort framsteg med att inrätta ett antal akutmottagningsanläggningar, och enligt den dagliga information som de grekiska myndigheterna offentliggjorde den 10 juni 2016 finns det över 50 000 platser vid tillfälliga och permanenta mottagningsanläggningar tillgängliga för både irreguljära migranter och personer som ansöker om internationellt skydd i Grekland (12).

               (11)

               Trots att Grekland avsevärt har förbättrat sin allmänna mottagningskapacitet för både irreguljära migranter och personer som ansöker om internationellt skydd, är majoriteten av dessa anläggningar endast tillfälliga akutanläggningar och vissa tillhandahåller enbart de mest grundläggande förnödenheterna för dem som inkvarteras där, såsom mat, vatten, sanitära anläggningar och grundläggande medicinisk vård, medan en del andra inte ens har detta (13). Detta kan vara tillräckligt för en väldigt kort period tills personerna kan flyttas till bättre anläggningar, men dessa förhållanden och förläggningar uppfyller ändå inte på långt när kraven som fastställs i direktiv 2013/33/EU om mottagningsvillkor för personer som ansöker om internationellt skydd. Det är därför av yttersta vikt att Grekland utan dröjsmål gradvis inrättar tillräcklig permanent öppen mottagningskapacitet särskilt för asylsökande, vilken uppfyller en lämplig standard, och att landet upprätthåller tillräcklig kapacitet av tillfälliga anläggningar för att tillgodose eventuella kapacitetsbrister som orsakas av oväntade inflöden.

               (12)

               I januari 2016 undertecknade kommissionen och UNHCR ett delegeringsavtal om totalt 80 miljoner euro i syfte att inrätta 20 000 platser vid öppna anläggningar, i huvudsak för personer som ansöker om internationellt skydd och är berättigade till omplacering (14). Sådana platser kommer till en början att inrättas genom ett hyreslägenhetssystem som kommer att förvaltas av UNHCR. Medan dessa platser är på väg att inrättas diskuteras en översyn av delegeringsavtalet, i syfte att göra det möjligt att inrätta omkring 6 000 platser i omplaceringscentrum istället för lägenheter, och att bekräfta att målgruppen för inkvarteringen också kan omfatta asylsökande som inte kommer att omplaceras eller personer som i framtiden skulle kunna överföras till Grekland enligt Dublinförordningen. Enligt uppgifter från UNHCR den 6 juni 2016 har 6 385 mottagningsplatser inrättats för personer som ansöker om omplacering, flertalet av dem i hotell och lägenheter (15).

               (13)

               Betydande förbättringar har noterats vad gäller inrättandet av de regionala asylkontoren. Den grekiska lagstiftningen fastställer att regionala asylkontor ska inrättas i regionerna Attika, Thessaloniki, Trakien, Epirus, Thessalien, Västra Grekland, Kreta, Lesvos, Chios, Samos, Leros och Rhodos (16). Hittills har åtta regionala kontor inlett sin verksamhet i regionerna Attika, Trakien, Thessaloniki, Lesvos, Samos, Chios och Rhodos. Ännu ett regionalt asylkontor ska öppnas i regionen Attika (Pireus) under de kommande månaderna. Ytterligare fyra regionala asylkontor ska inleda sin verksamhet under 2016 i områdena Kos, Leros, Kreta (Heraklion) och Västra Grekland (Patra), varav det sistnämnda förväntas vara verksamt inom kort. Då återstår de planerade regionala asylkontoren som ska inrättas i regionen Thessalien (Volos) och Epirus (Ioannina). Två ytterligare asylenheter har därtill inrättats i Chios och Kos, och det totala antalet asylenheter är därmed fem (Amigdaleza, Xanthi, Patra, Chios och Kos). En omplaceringsenhet har också inrättats i Alimos och väntas vara verksam i juli 2016.

               (14)

               De grekiska myndigheterna meddelade också i sin första rapport att de var i full gång med att rekrytera mer personal för asylmyndigheten för att öka handläggningskapaciteten. Just nu arbetar 370 personer för asylmyndigheten, vilket är dubbelt så många som 2015. En tredjedel är kontraktsanställda på viss tid med hjälp av ekonomiska medel från olika EU- och EES-finansieringskällor. Det grekiska parlamentet har godkänt ytterligare 300 fasta tjänster som ska tillsättas under de kommande månaderna (17). Detta är utöver den visstidsanställda personal som anställts av UNHCR och medlemsstaternas experter som utplacerats via Easo till den grekiska asylmyndigheten för en viss period. Det är dock tydligt att asylmyndighetens nuvarande och planerade personalmängd ändå inte på långt när räcker till för att handlägga den nuvarande och förväntade framtida arbetsbördan på ett tillfredsställande sätt. Grekland bör säkerställa att asylmyndigheten förstärks ytterligare genom betydligt mer personal och materiella resurser för att den ska kunna handlägga de ökande asylansökningarna. Därför bör man göra en behovsbedömning som beaktar det antal asylansökningar som den grekiska asylmyndigheten förväntas handlägga vid en given tidpunkt och den mängd personal som krävs eller sannolikt krävs för att handlägga dessa ansökningar.

               (15)

               Den nya överklagandemyndigheten och överklagandekommittéerna som fastställs genom den nyligen antagna lagstiftningen (lag 4375/2016) bör inrättas gradvis och vara fullt verksamma senast i slutet av 2016. Med beaktande av att antalet ansökningar som lämnas in i Grekland förväntas öka under de kommande månaderna är det mycket viktigt att ha en fullt bemannad överklagandemyndighet, som klarar av att handlägga det kraftigt ökande antal överklaganden som förväntas. Åtkomsten till ett effektivt rättsmedel i Grekland var föremål för särskild kritik i M.S.S-domen, och då överföringarna enligt Dublinförordningen kan komma att återupptas i framtiden är det absolut nödvändigt att asylsökande har effektiv tillgång till rättsmedel mot ett avslag på deras ansökan.

               (16)

               Under tiden har de gamla överklagandekommittéerna, som inrättades för att pröva asylöverklaganden i eftersläpande grekiska ärenden, fått ett tilläggsmandat. Under en övergångsperiod planerar överklagandekommittéerna för eftersläpande ärenden att pröva både överklaganden i sak av förstainstansbeslut och de beslut som grundar sig på rätten till sakprövning som en del av uttalandet från EU och Turkiet.

               (17)

               Ytterligare framsteg har gjorts med de sedan länge eftersläpande överklagandena enligt det gamla förfarandet som regleras genom presidentdekret 114/2010. Antalet eftersläpande ärenden är för närvarande omkring 13 975 (en minskning från totalt omkring 51 000 ärenden som ansågs vara eftersläpande i början av 2013). De grekiska myndigheterna har åtagit sig att av humanitära skäl bevilja de personer uppehållstillstånd, vars asylansökan länge väntat på ett avgörande och som är berättigade till uppehållstillstånd av humanitära skäl eller andra undantagsorsaker i enlighet med den grekiska lagen 4375/2016. Genomförandet av denna åtgärd förväntas leda till att omkring 10 000 eftersläpande ärenden kommer att avslutas. Uppehållstillståndet kommer att beviljas för två års tid och kan förnyas (18). Det kommer att ge samma rättigheter och förmåner som en person med status som skyddsbehövande åtnjuter i Grekland (19). Grekland bör fortsätta sitt framgångsrika arbete med att handlägga pågående återstående överklaganden, och säkerställa att sökande som ännu inte fått sitt överklagande prövat har möjlighet att utöva sin rätt till ett effektivt rättsmedel.

               (18)

               Den nya lagen (lag 4375/2016) föreskriver att kostnadsfri rättshjälp ska tillhandahållas sökande i överklagandeskedet, men hittills har de grekiska myndigheterna inte i praktiken tillhandahållit någon sådan rättshjälp. Ett ministerbeslut om genomförande av bestämmelsen om rättshjälp i enlighet med lag 4375/2016 håller på att färdigställas, och de grekiska myndigheterna inledde den 8 juni 2016 en ansökningsomgång för tillhandahållande av rättshjälp och juridiska ombud utan kostnad i överklagandeskedet till förmån för 6 750 berättigade sökande inom ramen för det nationella programmet för asyl-, migrations- och integrationsfonden (Amif) för att upprätthålla en förteckning advokater för rättshjälp (20). Denna omgång kommer att avslutas den 24 juni 2016. Dessutom beviljades UNHCR ett bidragsavtal inom ramen för EU:s katastrofbiståndsmedel för det totala beloppet 30 miljoner euro. UNHCR kommer bland annat att använda dessa medel för att under en period av högst fyra månader erbjuda personer som ansöker om internationellt skydd kostnadsfri rättshjälp i överklagandeskedet, tills de grekiska myndigheterna förväntas ha infört sitt eget system för kostnadsfri rättshjälp. Grekland bör ta de steg som krävs för att utan dröjsmål garantera rätten till kostnadsfri rättshjälp i asylförfarandet.

               (19)

               Den nya lagen 4375/2016 föreskriver ett nytt mottagningsdirektorat och ett direktorat för social integration, som båda ska omfatta specialiserade avdelningar för mottagande och integrering av ensamkommande barn, som också ska förses med ett ombud. Trots detta måste de grekiska myndigheterna alltjämt anta genomförandeåtgärder för att säkerställa att lämpliga förfarandegarantier och mottagningsvillkor för ensamkommande barn upprätthålls i praktiken. Ett ministerbeslut om åldersbedömning av ensamkommande barn som ansöker om asyl har redan antagits av den grekiska regeringen (21), men ytterligare ett presidentdekret som innefattar bestämmelser om ett effektivt förmyndarskapssystem måste ännu antas.

               (20)

               Enligt uppgifter från juni 2016 är den totala tillgängliga mottagningskapaciteten för ensamkommande barn i Grekland 585 platser. Dessa platser är för närvarande belagda och det finns en väntelista med 625 ensamkommande barn som behöver placering i lämpliga anläggningar. Enligt en skrivelse som de grekiska myndigheterna översände till kommissionen den 8 juni 2016 planerar landet att inrätta ytterligare 800 mottagningsplatser för ensamkommande barn senast i slutet av juli 2016. Grekland måste se till att ett lämpligt antal mottagningsanläggningar för ensamkommande barn är inrättade för att hantera efterfrågan på sådan inkvartering.

               (21)

               Icke-statliga organisationer hyser en växande oro att många barn i Grekland inte får tillgång till undervisning och att situationen för ensamkommande barn i allmänhet är otrygg. Vissa källor hävdar dessutom att barn alltjämt hålls i förvar tills lämplig inkvartering kan hittas för dem.

               (22)

               Europeiska kommissionen har försett Grekland med betydande medel för att stödja landets insatser att förbättra asylsystemet så att det uppfyller EU-normerna.

               (23)

               Sedan början av 2015 har totalt 262 miljoner euro i katastrofbistånd beviljats Grekland genom fonderna för inrikes frågor (Amif och fonden för inre säkerhet), antingen direkt till de grekiska myndigheterna eller via unionsbyråer och internationella organisationer med verksamhet i Grekland, varav 81 miljoner euro beviljades i maj 2016. Den 20 maj 2016 anslogs totalt 56 miljoner euro i katastrofbistånd till de grekiska myndigheterna (13 miljoner euro), IOM (13 miljoner euro) och UNHCR (30 miljoner euro) för att öka de grekiska myndigheternas kapacitet att registrera nyanlända migranter och handlägga deras asylansökningar, skapa bättre förhållanden för utsatta migranter, stärka registrerings- och asylförfarandet med mer personal, säkerställa bättre it-infrastruktur, öka tillgången på tolkar och säkerställa bättre åtkomst till information. Den 24 maj 2016 beviljade kommissionen Easo 25 miljoner euro i katastrofbistånd (Amif) för att förbättra kapaciteten att stödja de grekiska myndigheterna ytterligare. Dessa medel kommer att bidra till genomförandet av den beredskapsplan som utvecklats i samarbete mellan kommissionen, de grekiska myndigheterna och berörda aktörer för att ta itu med den nuvarande humanitära situationen på platsen och genomförandet av uttalandet från EU och Turkiet av den 18 mars 2016.

               (24)

               Detta katastrofbistånd ges utöver de 509 miljoner euro som anslagits till Grekland för perioden 2014–2020 genom de nationella programmen inom ramen för Amif och fonden för inre säkerhet och gör därmed Grekland till den första medlemsstaten att dra nytta av EU-fonderna för inrikes frågor.

               (25)

               Grekland bör säkerställa att sådana ekonomiska medel till fullo och utan dröjsmål utnyttjas på det mest effektiva och ändamålsenliga sättet. I detta syfte bör man snarast möjligt slutföra den pågående översynen av de grekiska nationella programmen inom ramen för fonderna för inrikes frågor (Amif, fonden för inre säkerhet) för att anpassa dem till de nya prioriteringarna. Likaledes bör man snarast möjligt slutföra processen med att överföra ansvaret för hanteringen av dessa medel till samma ministerium som också handhar strukturfonderna, för att säkerställa en effektivare användning av de tillgängliga resurserna. Grekland bör i synnerhet slutföra arbetet med att lösa ett antal praktiska genomförandeproblem (personal, hantering och kontroll, revisionsutlåtande, formell underrättelse) så att den nya ansvarsmyndigheten kan inleda sin verksamhet före juli 2016.

               (26)

               Enligt kommissionens meddelande av den 4 mars 2016Att återvända till Schengen
                   (22) är säkerställandet av ett fullt fungerande Dublinsystem en förutsättning för alla vidare insatser som behövs för att stabilisera asyl-, migrations- och gränspolitiken. Dessa insatser bör leda till att ett normalt fungerande Schengenområde kan återställas senast i december 2016. Det är därför viktigt att Grekland utan dröjsmål vidtar de utestående åtgärder som anges i denna rekommendation för att säkerställa att överföringarna till Grekland enligt Dublinförordningen kan återupptas enligt samma tidsplan, och senast i december 2016. Samtidigt bör det vara en prioritet att uppdatera Dublinreglerna i enlighet med kommissionens förslag (23) på grundval av målen solidaritet och en jämn fördelning av bördan mellan medlemsstaterna.

               (27)

               Den regelbundna lägesrapporteringen från Grekland om genomförandet av åtgärderna, samt andra relevanta element, t.ex. kommande rapporter från UNCHR och andra berörda organisationer, torde leda till en klarare bedömning av om medlemsstaterna i enskilda fall och under rådande förhållanden kan återuppta överföringarna till Grekland enligt Dublinförordningen, detta med beaktande av att antalet personer och de personkategorier som överförs bör bestämmas av vilka specifika framsteg som gjorts. Eftersom inga månadsrapporter har mottagits för perioden april–juni 2016 bör Grekland inför nästa rapporteringsperiod i juni 2016 tillhandahålla en uppdaterad rapport som täcker hela den perioden.

               (28)

               Kommissionen ämnar utvärdera de framsteg som har gjorts och vid behov uppdatera sina specifika rekommendationer i september 2016.

               (29)

               Om Dublinöverföringarna till Grekland återupptas bör hänsyn även tas till att Grekland fortfarande måste hantera ett potentiellt sett stort antal nya asylsökande, särskilt till följd av genomförandet av förhandsregistreringsprojektet. Dessutom bör man undvika att placera en ohållbar börda på landet.

               (30)

               Det är uteslutande myndigheterna i medlemsstaterna som har ansvaret för att besluta om ett återupptagande av överföringar i enskilda fall. Detta sker under överinseende av domstolarna, som kan begära förhandsavgörande hos EU-domstolen om tolkningen av Dublinförordningen.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

      MOTTAGNINGSVILLKOR OCH MOTTAGNINGSANLÄGGNINGAR

               1.

               Grekland bör säkerställa att mottagningsanläggningarna är tillräckliga och att mottagningsvillkoren i alla mottagningsanläggningar för personer som ansöker om internationellt skydd uppfyller normerna som fastställs i EU-lagstiftningen, i synnerhet direktiv 2013/33/EU. Grekland bör i synnerhet göra åtminstone följande:

                           a)

                           Inrätta ett lämpligt antal permanenta öppna mottagningsanläggningar som motsvarar det mottagna antalet personer som ansöker om internationellt skydd, eller sannolikt kommer att tas emot, och som under tillfredsställande förhållanden kan hysa alla personer som ansöker om internationellt skydd och de personer som är beroende av dem under hela asylförfarandet.

                           b)

                           Säkerställa att ett lämpligt antal tillfälliga öppna mottagningsanläggningar finns tillgängliga, eller kan göras tillgängliga med kort varsel, för att möjliggöra inkvartering av oväntade inflöden av personer som ansöker om internationellt skydd, och vilka under tillfredsställande förhållanden kan hysa alla personer som ansöker om internationellt skydd och de personer som är beroende av dem under hela asylförfarandet.

                           c)

                           Säkerställa att dessa anläggningar har separata öppna inkvarteringsplatser för ensamstående män, ensamstående kvinnor, familjer och utsatta personer, i synnerhet ensamkommande barn med garanterad avskildhet och möjligheter till sammanhållning av familjer.

                           d)

                           Säkerställa att ensamkommande barn som ansöker om asyl genast inkvarteras på lämpligt sätt och inte hålls i förvar i undermåliga förhållanden. Grekland bör utan dröjsmål inrätta de nödvändiga inkvarteringsplatserna för ensamkommande barn och säkerställa att dessa anläggningar upprätthålls.

                           e)

                           Säkerställa att inkvarteringarna underhålls och att olika kontraktstjänster såsom städning, sanitetstjänster och catering, finansieras med tillräckliga medel för att undvika att tjänsterna avbryts.

                           f)

                           Säkerställa att alla tillfälliga anläggningar i Grekland uppgraderas för att tillhandahålla ovannämnda tjänster där asylsökande inkvarteras och uppehåller sig i Grekland under hela asylförfarandet.

                     Mottagningsvillkoren vid alla mottagningsanläggningar bör också:

                           g)

                           Säkra att sökande får nödvändig hälso- och sjukvård som åtminstone ska innefatta akutsjukvård och nödvändig behandling av sjukdomar och allvarliga psykiska störningar.

                           h)

                           Ge barn tillgång till det statliga skolsystemet under hela asylförfarandet, även i form av språkkurser så att inga barn blir utan utbildning.

                     De grekiska myndigheterna bör genomföra en behovsbedömning av hur mycket och hurdan mottagningskapacitet som behövs och uppdatera den bedömningen kontinuerligt allteftersom situationen utvecklas. Denna behovsbedömning bör kontinuerligt upplysa om den kapacitet som inrättas i enlighet med rekommendationerna 1 a och b. De grekiska myndigheterna bör också säkerställa fortlöpande hantering och samordning av alla anläggningar, och säkerställa att ansvarsmyndigheterna förfogar över tillräckliga resurser för detta ändamål.

      TILLGÅNG TILL OCH RESURSER FÖR ASYLFÖRFARANDET I FÖRSTA INSTANS

               2.

               Grekland bör fortsätta sina insatser för att säkerställa att alla personer som ansöker om internationellt skydd har effektiv tillgång till asylförfarandet genom att göra följande:

                           a)

                           Fortsätta att skyndsamt rekrytera personal för att säkerställa att asylmyndigheten har tillräcklig bemanning för att samtliga kontor ska kunna vara fullt verksamma och handlägga alla asylansökningar inom rimlig tid. Detta kräver att ett rekryteringsförfarande snabbt införs så att antalet handläggare och annan relevant personal vid asylmyndigheten kraftigt kan ökas.

                           b)

                           Öppna ytterligare regionala asylkontor i regionerna Attika (Pireus), Kos, Leros, Kreta (Heraklion), Västra Grekland (Patra), Thessalien och Epirus (Volos och Ioannina) så snart som möjligt.

                           c)

                           Säkerställa ett effektivt förfarande för handläggning av ärenden för att garantera att de handläggs på ett välorganiserat sätt och öka myndigheternas möjligheter att mäta resultat, upptäcka potentiella flaskhalsar och planera kommande resurskrav.

                           d)

                           Säkerställa att asylmyndigheten har tillräckligt med administrativ stödpersonal vid varje kontor för att boka intervjuer, boka tid för registrering, boka tolkar och hantera det övergripande arbetsflödet vid varje kontor så att asylprocessen fungerar väl.

                     Den grekiska asylmyndigheten bör, på grundval av en fullständig och fortlöpande utvärdering, fastställa hur mycket personal den sannolikt kommer att behöva för att handlägga inkommande asylansökningar inom den sexmånadersfrist som fastställs i direktiv 2013/32/EU. Denna behovsbedömning bör fortlöpande uppdateras och bör omfatta information om det antal personer som bör anställas i enlighet med rekommendation 2 a.

      ÖVERKLAGANDEMYNDIGHETEN

               3.

               Grekland bör säkerställa att den nya överklagandemyndigheten inrättas utan dröjsmål och att den har ett lämpligt antal överklagandekommittéer till sitt förfogande för att fatta beslut om ansökningar om internationellt skydd, och att dessa har tillräckligt många anställda för att handlägga alla pågående och sannolika framtida överklaganden. Grekland bör i synnerhet göra följande:

                           a)

                           Se till att överklagandemyndigheten har tillräckligt många anställda och kommittéer för att pröva sökandes överklaganden och uppdatera den här bedömningen kontinuerligt.

                           b)

                           Framskrida med att anställa all nödvändig personal till överklagandemyndigheten och överklagandekommittéerna snarast möjligt, även stödpersonal för varje kommitté.

                           c)

                           Se till att överklagandemyndigheten och överklagandekommittéerna inleder sin verksamhet snarast möjligt.

                           d)

                           Handlägga alla pågående ansökningar om rättslig prövning av administrativa beslut som ännu inte tagits upp till prövning så fort som möjligt och allra senast i slutet av 2016.

                     De grekiska myndigheterna bör fastställa, på grundval av en fullständig och kontinuerlig behovsbedömning, hur många överklagandekommittéer den nya överklagandemyndigheten kommer att behöva för att pröva alla överklaganden som lämnas in av personer som ansöker om internationellt skydd och hur många anställda som behövs för att dessa kommittéer ska fortsätta fungera smidigt i enlighet med rekommendation 3 a och b.

      RÄTTSHJÄLP

               4.

               Grekland bör säkerställa att tillgång till kostnadsfri rättshjälp verkställs i praktiken och att alla asylsökande erbjuds nödvändig rättshjälp för rättslig prövning av administrativa beslut om ansökningar om internationellt skydd. Grekland bör i synnerhet göra följande:

                           a)

                           Snabbt anta och effektivt verkställa ett ministerbeslut för tillhandahållande av kostnadsfria rättshjälpstjänster.

                           b)

                           Anslå de nödvändiga medlen från det nationella Amif-programmet för tillhandahållande av rättshjälp och snabbt inrätta ett avtal om en förteckning över advokater som kan erbjuda sökande dessa tjänster i överklagandeskedet i Grekland.

      BEHANDLING AV ENSAMKOMMANDE BARN OCH UTSATTA PERSONER UNDER ASYLFÖRFARANDET

               5.

               Grekland bör säkerställa att lämpliga strukturer inrättas för identifiering och behandling av utsatta sökande, däribland ensamkommande barn. Grekland bör i synnerhet göra följande:

                           a)

                           Inrätta ett lämpligt förmyndarskapsförfarande snarast möjligt genom att anta det presidentdekret som behövs för genomförande av de relevanta bestämmelserna i lag 4375/2016.

                           b)

                           Fastställa och rekrytera den personal som behövs för mottagningsdirektoratet och avdelningen för skydd av ensamkommande barn för att tillhandahålla de behövliga garantierna inom asyllagstiftningen om spårande av familjemedlemmar och juridiskt ombud.

                           c)

                           Säkerställa att förfarandena för att identifiera sökande med speciella förfarande- och mottagningsbehov tillämpas i praktiken, så att dessa sökande får nödvändigt psykosocialt stöd, i synnerhet om de kan ha utsatts för sexuellt våld och utnyttjande eller människohandel.

      ANVÄNDNING AV EU-MEDEL INOM RAMEN FÖR DE NATIONELLA PROGRAMMEN

               6.

               Grekland bör säkerställa att de betydande EU-medel som tillhandahålls utnyttjas fullt ut, i synnerhet genom att utan dröjsmål mobilisera de resurser som finns tillgängliga inom de nationella programmen för Amif och fonden för inre säkerhet och utreda kompletterande finansiering från strukturfonderna. I detta sammanhang bör Grekland utan dröjsmål slutföra den pågående översynen av de nationella programmen för att bättre anpassa dem till de nya prioriteringarna samt säkerställa att den nya myndighet som ansvarar för hanteringen av fonderna för inrikes frågor genast inleder sin verksamhet.

      RAPPORTERING OM VIDTAGNA ÅTGÄRDER

               7.

               Grekland ombedes senast den 30 juni 2016 tillhandahålla en rapport om de framsteg som har gjorts med att genomföra denna rekommendation och rekommendationen av den 10 februari. Därefter bör Grekland i slutet av varje månad rapportera till kommissionen om sina framsteg med att genomföra de åtgärder som anges i denna rekommendation. Rapporterna bör också innefatta en beskrivning av hur de grekiska myndigheterna har inrättat, eller planerar att inrätta, de nödvändiga mänskliga och materiella resurser som anges i punkterna 1–5 i denna rekommendation. Dessa rapporter bör också omfatta en beskrivning av de kontinuerliga behovsbedömningar som avses i punkterna 1–3 i denna rekommendation, vilka de planerade och tillämpade åtgärderna är eller har varit baserade på. Varje rapport ska även innehålla uppgifter om följande:

                           a)

                           Den totala befintliga och planerade permanenta och tillfälliga mottagningskapaciteten för att inkvartera personer som ansöker om internationellt skydd och denna kapacitets karaktär.

                           b)

                           Det totala antalet personer som är anställda eller enligt planerna kommer att anställas för att handlägga asylansökningar som registrerats hos asylmyndigheten och mottagningsdirektoratet.

                           c)

                           Den totala befintliga och planerade mängden personal och det antal kommittéer som steg för steg inlett sin verksamhet genom överklagandemyndighetens beslut.

      Utfärdad i Bryssel den 15 juni 2016.

            På kommissionens vägnar

         Dimitris AVRAMOPOULOS

            Ledamot av kommissionen

      (1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013 av den 26 juni 2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat (EUT L 180, 29.6.2013, s. 31).

      (2)  Dom i mål 30696/09, M.S.S. mot Belgien och Grekland samt i de förenade målen C-411/10 och C-493/10, N.S. mot Secretary of State for the Home Department.

      (3)  Rådets förordning (EG) nr 343/2003 av den 18 februari 2003 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat (EUT L 50, 25.2.2003, s. 1).

      (4)  Kommissionens rekommendation av den 10 februari 2016 riktad till Republiken Grekland om brådskande åtgärder som Grekland ska vidta så att överföringar enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013 kan återupptas, C(2016) 871 final.

      (5)  Uttalande från EU och Turkiet den 18 mars 2016.

      (6)  http://www.media.gov.gr/index.php, hämtad den 10 juni 2016.

      (7)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet, Fjärde rapporten om omplacering och vidarebosättning, COM(2016) 416 final av den 15 juni 2016.

      (8)  http://asylo.gov.gr/en/?page_id=1278

      (9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/32/EU av den 26 juni 2013 om gemensamma förfaranden för att bevilja och återkalla internationellt skydd (EUT L 180, 29.6.2013, s. 60).

      (10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/33/EU av den 26 juni 2013 om normer för mottagande av personer som ansöker om internationellt skydd (EUT L 180, 29.6.2013, s. 96).

      (11)  Lag 4375/2016 om asylmyndighetens, överklagandemyndighetens och mottagnings- och identifieringsmyndighetens struktur och verksamhet, inrättandet av ett generalsekretariat för mottagande, införlivandet i grekisk lagstiftning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/32/EU av den 26 juni 2013 om gemensamma förfaranden för att bevilja och återkalla internationellt skydd (omarbetning) och andra bestämmelser, tillgänglig på: http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf
   Flera genomförandeakter i form av ministerbeslut eller gemensamma ministerbeslut måste antas för att de grekiska myndigheterna ska kunna genomföra lagen i sin helhet.

      (12)  http://www.media.gov.gr/index.php
   http://rrse-smi.maps.arcgis.com/apps/MapSeries/index.html?appid=d5f377f7f6f2418b8ebadaae638df2e1
   Dessa tillfälliga och permanenta anläggningar har inrättats både på Egeiska öarna vid mottagningscentrumen och på fastlandet. Enligt uppgifter från den 2 juni 2016 finns det för närvarande bara 1 108 permanenta inkvarteringsplatser som endast tar emot personer som ansöker om internationellt skydd och ensamkommande barn.

      (13)  http://www.unhcr.org/news/briefing/2016/5/57480cb89/greece-unhcr-concerned-conditions-new-refugee-sites-urges-alternatives.html

      (14)  Sökande som är berättigade till omplacering kommer att ha förtur, men verksamheten kommer också att gynna personer som ansöker om internationellt skydd och väntar på att återförenas med familjemedlemmar i en annan medlemsstat enligt Dublinförordningen samt personer som ansöker om asyl i Grekland, i synnerhet utsatta kategorier, däribland ensamkommande barn, barn som skilts från sina föräldrar, personer med funktionsnedsättningar, seniorer, ensamstående föräldrar, kroniskt sjuka och gravida kvinnor.

      (15)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

      (16)  Artikel 3.3 i lag 4375/2016.

      (17)  I enlighet med artiklarna 2.3 och 2.4 i lag 4375/2016, där det antal personer som ska anställas för asylmyndighetens räkning fastställs.

      (18)  Artikel 22.3 i lag 4375/2016.

      (19)  Artikel 28 i presidentdekret 114/2010.

      (20)  http://asylo.gov.gr/?p=2802

      (21)  Ministerbeslut 1982/16.2.2016 (den grekiska officiella tidningen, B' 335).

      (22)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet Att återvända till Schengen – en färdplan, COM(2016) 120 final av den 4 mars 2016.

      (23)  COM(2016) 270 final.