               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 27.7.2016
            COM(2016) 518 final
            Rekommendation till
            RÅDETS BESLUT
            med föreläggande för Spanien att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga i syfte att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott
            {SWD(2016) 263 final}

               Rekommendation till

               RÅDETS BESLUT

               med föreläggande för Spanien att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga i syfte att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.9,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

               av följande skäl:

               1) Enligt artikel 126 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), ska medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i sina offentliga finanser.

               2)Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målet om sunda offentliga finanser, som ett sätt att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark varaktig tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning. Stabilitets- och tillväxtpakten omfattar rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott
                  1
               , som antogs i syfte att främja en snabb korrigering av alltför stora underskott i de offentliga finanserna.

               3)Den 27 april 2009 fastslog rådet enligt artikel 104.6 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget) att det förelåg ett alltför stort underskott i Spanien och rekommenderade att det alltför stora underskottet skulle korrigeras senast 2012, i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget. Sedan dess har rådet utfärdat tre nya rekommendationer till Spanien (den 2 december 2009, den 10 juli 2012 och den 21 juni 2013) på grundval av artikel 126.7 i EUF-fördraget, där fristen för att korrigera det alltför stora underskottet förlängdes till 2013, 2014 respektive 2016. I alla tre rekommendationerna ansåg rådet att Spanien hade vidtagit effektiva åtgärder, men att oväntade negativa ekonomiska händelser med stora negativa effekter på de offentliga finanserna hade inträffat
                  2
               .

                4)I enlighet med artikel 126.8 i fördraget beslutade rådet den 12 juli 2016 att Spanien inte hade vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets rekommendation av den 21 juni 2013.

               5)I enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1467/97, om en åtgärd från en deltagande medlemsstat inte genomförs eller om den enligt rådets uppfattning visar sig vara otillräcklig, ska rådet omedelbart fatta ett beslut enligt artikel 126.9 i fördraget.

               6)
                     Kommissionen har uppdaterat sin vårprognos 2016 med tillgänglig information fram till den 19 juli 2016. På grundval av detta har prognosen för real BNP-tillväxt för 2016 justerats upp med 0,3 procentenheter jämfört med vårprognosen, till 2,9 % och nedåt för 2017 (2,3 % mot 2,5 % i våras). Den reala BNP-tillväxten för 2018 beräknas till 2,1 %. Detta ska jämföras med en tillväxt på 3,2 % under 2015. Den ekonomiska tillväxten förväntas fortsätta avta men ändå förbli stabil, då den gynnas av de reformer som genomförts som svar på krisen, och av det framgångsrika slutförandet av programmet för ekonomiskt stöd. Återhämtningen skapar fortfarande många nya arbetstillfällen, då man är fortsatt återhållsam med löneökningar och drar fördel av reformerna på arbetsmarknaden. Tillväxten gynnas också av låga oljepriser. Samtidigt förväntas inflationen bli - 0,3 % under 2016. Det finns dock en nedåtrisk i tillväxtprognosen, särskilt från och med 2017, som är kopplad bland annat till resultatet av Storbritanniens folkomröstning om medlemskap i Europeiska unionen, vilket har ökat osäkerheten med potentiella negativa följder för handel och inhemsk efterfrågan.

               7)Enligt kommissionens uppdaterade vårprognos 2016 beräknas det allmänna offentliga underskottet minska till 4,6 % av BNP under 2016, till 3.3 % av BNP 2017 och till 2,7 % under 2018 (jämfört med stabilitetsprogrammets mål på 3,6 %, 2,9 % och 2,2 % av BNP under 2016, 2017 respektive 2018, och ett beräknat underskott på 3,9 % av BNP 2016 och 3,1 % av BNP 2017 i vårprognosen). Prognosen för ett högre budgetunderskott beror delvis på att kommissionens uppdaterade prognos inkluderar färre åtgärder för att begränsa utgifterna på central och regional nivå som svar på kommissionens rekommendation från mars 2016 (0,2 % av BNP) än stabilitetsprogrammets prognos (0,4 % av BNP) eftersom vissa av dessa åtgärder inte ännu har specificerats tillräckligt för att omfattas av kommissionens prognos på grundval av det sedvanliga antagandet om oförändrad politik. Merparten av skillnaden härrör dock från förändringar i företagsbeskattningen som medför lägre förskottsbetalningar från företagen (pagos fraccionados) under 2016. Uteblivna förskottsbetalningar kvantifierades inte i stabilitetsprogrammet och blev uppenbara först i april vid tidpunkten för den första delbetalningen som inföll efter vårprognosens brytdatum. Kommissionens uppdaterade vårprognos 2016 beräknar dessa uteblivna betalningar till 0,5 % av BNP 2016. Eftersom de ovannämnda förändringarna skapar en permanent försening av skatteinbetalningen men inte utgör en förändring av skattesatsen eller skattebasen, skulle de inte påverka intäkterna från bolagsskatten i en ny stabil situation (med början 2017). De innebär en tillfällig förlust av skatteintäkter under 2016, vilket har behandlats som en engångsföreteelse i den uppdaterade vårprognosen. För 2017 härrör skillnaderna mellan den uppdaterade vårprognosen och stabilitetsprogrammet från utgångspositionen som är värre än väntat, och det faktum att de besparingsåtgärder som vidtogs som svar på kommissionens rekommendation från mars 2016 inte ännu har specificerats tillräckligt för att beaktas på grundval av det sedvanliga antagandet om oförändrad politik. Det strukturella underskottet förväntas öka med 0,4 % och 0,1 % av BNP under 2016 respektive 2017, och förbli oförändrat 2018. Den beräknade ökningen av det strukturella underskottet under 2016 beror dock delvis på att de nuvarande utsikterna för inflation och nominell BNP-tillväxt är lägre än de som 2016 års budget grundar sig på, vilket påverkade de strukturella skatteintäkterna negativt utan att anpassa utgifterna.

               8)Den offentliga bruttoskuldkvoten växte från 36 % av BNP 2007 till omkring 99 % av BNP 2014. Skuldkvoten var mer eller mindre stabil under 2015, eftersom en nettoförsäljning av finansiella tillgångar kompenserade den negativa verkan av att underskottet ökade snabbare än den nominella BNP-tillväxten. Enligt kommissionens uppdaterade vårprognos 2016 beräknas skuldkvoten nå sin topp 2017 med, 100,6 % av BNP, medan vårprognosen beräknade att skulden skulle nå sin topp med 100,3 % av BNP 2016. Även om Spanien inte förefaller löpa en omedelbar risk att drabbas av finanspolitiska påfrestningar till följd av den höga nivån på skuldkvoten bedöms de risker som är kopplade till skuldsättningens hållbarhet öka betydligt på medellång sikt om positionen i de offentliga finanserna inte förbättras. På längre sikt torde dock riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet minska tack vare positiva effekter av minskade åldersrelaterade utgifter
                  3
               .

               9)Enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 1467/97 ska rådet, i sitt beslut om att förelägga medlemsstaten att vidta åtgärder för att minska underskottet enligt artikel 126.9 i fördraget, begära att medlemsstaten uppnår årliga budgetmål som på grundval av den prognos som ligger till grund för föreläggandet som ett riktmärke motsvarar en årlig förbättring på minst 0,5 % av BNP, sett till det konjunkturrensade saldot utan engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder. Det faktum att detta rådsbeslut att förelägga medlemsstaten åtgärder antas under andra halvåret förstorar den finanspolitiska insats som behövs för att uppnå en årlig förbättring av det strukturella saldot. Det är också viktigt att komma ihåg att grundscenariot för den nya anpassningsbanan börjar med en försämring på 0,4 % av BNP av det strukturella underskottet, vilket åtminstone delvis är en följd av att inflationen är lägre än förväntat i det scenario som 2016 års budget grundar sig på – en händelse som huvudsakligen ligger utanför regeringens kontroll. Med hänsyn till detta verkar det lämpligt att inte kräva ytterligare strukturella åtgärder under 2016.

               10)Eftersom inga ytterligare strukturella åtgärder bör krävas under 2016 skulle beviljandet av ett ytterligare år för att Spanien ska korrigera sitt alltför stora underskott, vilket är regeln enligt rådets förordning (EG) nr 1467/97, kräva en årlig förändring av det strukturella saldot under 2017 som skulle ha en alltför negativ inverkan på tillväxten. Det förefaller därför lämpligt att förlänga tidsfristen för Spanien med två år för att få ett slut på det alltför stora underskottet.

               11)Därmed skulle en trovärdig och hållbar korrigeringsstrategi kräva att Spanien uppnår ett offentligt underskott på 4,6 %, 3,1 % och 2,2 % av BNP 2016, 2017 respektive 2018, vilket är i linje med en strukturell förbättring på 0,4 % av BNP 2016 och 0,5 % av BNP både 2017 och 2018. I dessa budgetmål beaktas behovet av att kompensera för de negativa sekundära effekter som budgetkonsolideringen får på de offentliga finanserna genom dess effekter på ekonomin i allmänhet.

               12)För att uppnå dessa mål anses ytterligare strukturella åtgärder nödvändiga med en uppskattad inverkan på 0,5 % av BNP under både 2017 och 2018. Besparingar under 2017 och 2018 skulle bland annat kunna omfatta en minskning av antalet och omfattningen av skatteutgifter, särskilt de reducerade momssatserna, för att uppnå den nödvändiga strukturella insatsen.

               13)Dessutom skulle en strikt tillämpning av de förebyggande och korrigerande mekanismer som föreskrivs i Spaniens stabilitetslag på alla förvaltningsnivåer bidra till en snabb och hållbar korrigering av det alltför stora underskottet. Detta skulle kunna uppnås genom en ökad automatik i genomförandet. Vidare skulle effekten av stabilitetslagens utgiftsregel på de offentliga finansernas hållbarhet kunna förstärkas genom ytterligare förtydliganden av omfattningen och definitionen av de utgiftskategorier som behövs för dess beräkning, samt genom att man uttryckligen uppmanar offentliga förvaltningar som inte följer utgiftsregeln ordentligt att kompensera för utgiftsöverträdelser under året efter det att de inträffat.

               14)Spanien bör också vederbörligen uppmärksamma de offentliga finansernas kvalitativa aspekter, inbegripet strategier för offentlig upphandling. Antalet oegentligheter som inverkar på tillämpningen av EU:s lagstiftning för offentlig upphandling som kommissionen uppmärksammats på under de senaste åren har varit betydande. Uppgifterna visar på stora skillnader i genomförandet av offentlig upphandling mellan upphandlande myndigheter och enheter, och att otillräckliga mekanismer för förhands- och efterhandskontroller hindrar en korrekt och enhetlig tillämpning av reglerna för offentlig upphandling. Spanien utmärker sig genom en låg grad av offentliggörande av meddelanden om upphandling och en relativt stor användning av förhandlat förfarande utan föregående meddelande om upphandling, jämfört med övriga medlemsstater. Detta innebär begränsad konkurrens från företag i andra EU-länder och ofta direkt tilldelning, vilket medför högre offentliga utgifter i allmänhet. Den begränsade användningen av centraliserade eller gemensamma instrument för upphandling förhindrar effektivitetsvinster som skulle bidra till minskade offentliga utgifter. Frånvaron av ett oberoende organ med ansvar för att säkerställa effektivitet och efterlevnad i offentlig upphandling i hela landet hindrar ett korrekt genomförande av reglerna för upphandling och kan skapa utrymme för oegentligheter, vilket i bägge fall har negativa konsekvenser för läget i Spaniens offentliga finanser.

               15)För att förbättra förutsättningarna för att strategin för finanspolitisk konsolidering ska bli framgångsrik kommer det också att vara viktigt att stödja denna konsolidering med omfattande strukturreformer, i linje med rådets rekommendationer till Spanien inom ramen för den europeiska planeringsterminen 2016, inte minst de som rör korrigeringen av makroekonomiska obalanser.

               16)Enligt artikel 126.9 i fördraget får rådet, som en del av dess rekommendationer om förelägganden enligt den artikeln, begära att den berörda medlemsstaten inkommer med rapporter om anpassning i enlighet med en särskild tidsplan. Medlemsstatens rapport ska enligt artikel 5.1a i förordning (EG) nr 1467/97 innehålla målen för de offentliga utgifterna och inkomsterna och för de diskretionära åtgärderna på både utgifts- och intäktssidan samt information om de åtgärder som vidtagits med anledning av rådets specifika rekommendationer. För att underlätta övervakningen av tidsfristen för efterlevnad av rekommendationerna i detta föreläggande samt tidsfristen för korrigering av det alltför stora underskottet ombes Spanien att inkomma med en sådan rapport senast den 15 oktober 2016 parallellt med sitt utkast till budgetplan.

               17)Spanien bör också rapportera till kommissionen och Ekonomiska och finansiella kommittén i enlighet med artikel 10 i rådets förordning (EU) nr 473/2013 och i överensstämmelse med specifikationerna i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 877/2013. Rapporten bör läggas fram för första gången senast den 15 januari 2017 och därefter var tredje månad.

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

               Artikel 1

               1.Spanien ska få den rådande situationen med ett alltför stort underskott att upphöra senast år 2018.

               2.Spanien ska minska det offentliga underskottet till 4,6 % av BNP 2016, till 3,1 % av BNP 2017 och till 2,2 % av BNP 2018. Denna förbättring av underskottet i de offentliga finanserna överensstämmer med en försämring av det strukturella saldot på 0,4 % av BNP 2016 och en förbättring på 0,5 % av BNP under både 2017 och 2018, på grundval av kommissionens uppdaterade vårprognos. Spanien ska också utnyttja alla oförutsedda intäkter till att påskynda minskningen av underskottet och skulden.

               3.Utöver de besparingar som redan tas upp i kommissionens vårprognos 2016 ska Spanien anta och till fullo genomföra konsolideringsåtgärder motsvarande 0,5 % av BNP under både 2017 och 2018.

               4.Spanien ska vara redo att vidta ytterligare åtgärder, om det skulle uppstå risker för budgetplanerna. De finanspolitiska konsolideringsåtgärderna ska på ett tillväxtfrämjande sätt säkerställa en varaktig förbättring av det strukturella saldot i de offentliga finanserna.

               5.Spanien ska vidta åtgärder för att stärka det finanspolitiska ramverket, särskilt genom att stärka automatiken i olika mekanismer för att förebygga och korrigera avvikelser från målen för underskott, skulder och utgifter och förbättra verkan av stabilitetslagens utgiftsregel för de offentliga finansernas hållbarhet.

               6.Spanien ska inrätta ett enhetligt ramverk för att säkerställa transparens och samordning av offentlig upphandling för samtliga upphandlande myndigheter och enheter i syfte att garantera ekonomisk effektivitet och en hög grad av konkurrens. Ett sådant ramverk ska omfatta lämpliga mekanismer för förhands- och efterhandskontroll av offentlig upphandling för att säkerställa effektivitet och efterlevnad av lagstiftningen.

               Artikel 2

               Rådet fastställer tidsfristen till den 15 oktober 2016 för Spanien att vidta effektiva åtgärder och att, i enlighet med artikel 5.1a i förordning (EG) nr 1467/97, inkomma med en rapport till rådet och kommissionen om de åtgärder som vidtagits med anledning av rådets föreläggande. Rapporten ska innehålla målen för de offentliga utgifterna och inkomsterna och för de diskretionära åtgärderna på både utgifts- och intäktssidan samt information om de åtgärder som vidtagits med anledning av rådets specifika rekommendationer, så att rådet kan stärka sitt finanspolitiska ramverk och sitt ramverk för offentlig upphandlingspolitik i enlighet med artikel 1.5 och 1.6.

               Artikel 3

               Detta beslut riktar sig till Konungariket Spanien.

               Utfärdat i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)
                  EGT L 209, 2.8.1997, s. 6.

                     (2)
                  Alla dokument avseende Spaniens alltför stora underskott finns på

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm

                   .

                     (3)
                  Europeiska kommissionen (2016), Rapport om de offentliga finansernas hållbarhet 2015, European Economy, Institutional Paper nr 18.


               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 12.5.2017
            COM(2017) 175 final
            This document was downgraded/declassifiedDate: 21/06/2017By: Yvon SlingenbergAuthority: DG CLIMA
            Rekommendation till
            RÅDETS BESLUT
            om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett avtal mellan Europeiska unionen och Global Green Growth Institute

               MOTIVERING

               1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

               •Motiv och syfte

               Global Green Growth Institute (GGGI) är en internationell organisation, som inrättades 2012 och har till syfte att stödja och främja stark, hållbar och inkluderande ekonomisk tillväxt i utvecklingsländer och nya ekonomier. Institutet vill skapa en motståndskraftig värld genom en stark, inkluderande grön tillväxt och har till uppdrag att stödja länders övergång till en grön tillväxtmodell genom att utveckla och genomföra strategier som bidrar till minskad fattigdom, social integrering, miljömässig hållbarhet och ekonomisk tillväxt.

               Parisavtalet inom Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar, som antogs i december 2015, kommer att stärka det globala arbetet mot klimatförändringar genom att säkerställa att ökningen av den globala genomsnittstemperaturen håller sig klart under 2°C över de förindustriella nivåerna och försöka begränsa den till 1,5°C. Varje part i ramkonventionen har ett planerat nationellt fastställt bidrag, där det anges vilka åtgärder som landet avser att vidta för att uppnå målen. Parterna har också enats om att det är viktigt med teknikutveckling och tekniköverföring för att öka motståndskraften mot klimatförändringar och minska utsläppen av växthusgaser.

               Parisavtalet kräver att alla länder gör stärkta och uthålliga ansträngningar för att begränsa utsläppen av växthusgaser maximalt och så snabbt som möjligt. I Parisavtalet konstateras också att utvecklingsländerna behöver bistås för att kunna uppfylla sina klimatplaner.

               I detta sammanhang har GGGI framträtt som en ledande internationell aktör på området grön tillväxt. Ett medlemskap i GGGI skulle ge unionen tillgång till ett forum där den kan stärka sina diplomatiska kontakter på miljöområdet med utvecklingsländer och nya ekonomier och samtidigt bidra med sina värdefulla erfarenheter från utvecklingen av unionens klimatpolitik. I och med att GGGI fokuserar på övergripande strategier för grön tillväxt skulle detta också att bidra till att förbättra utnyttjandet av synergieffekter mellan klimatmålen och målen på området hållbar utveckling som antogs som ett led i Agenda 2030 för hållbar utveckling.Det föreslås att man ska inleda förhandlingar med GGGI om EU:s medlemskap, i stället för den andra möjligheten som är att föreslå att unionen ansluter sig till avtalet om inrättande av GGGI. Skälet är att frågan om EU:s rösträtt som framtida GGGI-medlem bör klargöras innan unionen blir medlem i organisationen.

               •Förenlighet med befintliga bestämmelser inom området

               För att begränsa temperaturökningen till klart under 2°C måste Parisavtalet vara helt globalt och effektivt. Alla länder måste börja genomföra sina planerade nationellt fastställda bidrag. Genom ett medlemskap i GGGI kan unionen göra följande:

               –Uppmuntra GGGI:s nuvarande och framtida medlemsländer att genomföra och öka sina nationellt fastställda bidrag till Parisavtalet genom att bl.a. utnyttja bästa praxis som utvecklas och genomförs inom arbetet för grön tillväxt.

               –Samarbeta med GGGI i samband med unionens strategi för diplomatiskt arbete på klimatområdet med fullt beaktande av synergieffekter mellan klimatmålen och målen avseende hållbar utveckling.

               –Genomföra ett utbyte av bästa praxis på både politisk nivå och expertnivå, baserat på de betydande erfarenheter som unionen fått i samband med utvecklingen och genomförandet av klimatstrategier.

               •Förenlighet med unionens politik inom andra områden

                  GGGI:s arbete, som fokuserar på grön och hållbar tillväxt, har en tydlig koppling till miljöfrågor och utvecklingsfrågor samt till politiken för förnybar energi och energieffektivitet.

               2.RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN

               •Rättslig grund

               Enligt artikel 216 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) får unionen ingå avtal med internationella organisationer. I artikel 218 fastställs det förfarande som ska följas när ett avtal ingås med en internationell organisation, och i artikel 218.3 anges hur kommissionen ska bemyndigas att förhandla för unionens räkning.

                   •
                        Subsidiaritetsprincipen (för icke-exklusiv befogenhet)

               Klimatförändring är en gränsöverskridande fråga. Klimatåtgärder måste samordnas både globalt och på europeisk nivå, och unionsåtgärder är motiverade av subsidiaritetsskäl. I artikel 191 i EUF-fördraget specificeras unionens befogenheter på miljöområdet, inbegripet klimatförändring.

               Genom unionens medlemskap skulle GGGI:s kunskaper och bästa praxis kunna spridas till alla medlemsstater. Samtidigt skulle unionen kunna sprida sina politiska och diplomatiska budskap om klimatförändringar på bredast möjliga sätt till våra internationella partner.

               •Proportionalitet

               Rekommendationen om ett rådsbeslut om förhandling om unionens medlemskap i GGGI är proportionerlig: det är den minsta och enklaste åtgärd som krävs för att unionen ska kunna bli medlem.

               •Val av instrument

                  Antagandet av ett rådsbeslut föreskrivs i artikel 218.3 i EUF-fördraget.

                   3.
                        RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR

               •Efterhandsbedömningar/kontroller av ändamålsenligheten med befintlig lagstiftning

                  Ej tillämpligt.

               •Samråd med berörda parter

                  Ej tillämpligt. På sin webbplats för bättre lagstiftning offentliggjorde kommissionen dock den 8 november 2016 sin avsikt att be rådet om att bemyndigas att på unionens vägnar inleda förhandlingar om unionens medlemskap i GGGI. Inga kommentarer från berörda parter inkom under återkopplingsperioden 8 november 2016 – 12 januari 2017.

               •Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden

                  Ej tillämpligt.

               •Konsekvensbedömning

                  Ingen konsekvensbedömning har gjorts eftersom rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar om unionens medlemskap i GGGI inte har någon direkt inverkan på kommissionens budget och inte förutsätter något genomförande av åtgärder i medlemsstaterna.

                  Kommissionen har dock analyserat alternativet att inte vidta någon åtgärd. Grundscenariot utan åtgärder skulle innebära att endast ett litet antal unionsländer skulle vara medlemmar i GGGI (sedan den internationella organisationen grundades 2012 har Danmark och Storbritannien och nyligen även Ungern blivit medlemmar). Därmed skulle det vara osannolikt att alla unionens erfarenheter av frågor som rör grön tillväxt skulle förmedlas till GGGI eller att organisationen skulle kunna utnyttjas maximalt för att uppnå unionens diplomatiska strategi på klimatområdet.

                  Det rekommenderade alternativet är att unionen blir medlem i GGGI. Det föreslås att unionen ska ansluta sig som en deltagande medlem som inte bidrar finansiellt (artikel 3 i GGGI:s stadgar).

               •Lagstiftningens ändamålsenlighet och förenkling

                  Ej tillämpligt.

               •Grundläggande rättigheter

                  Ej tillämpligt.

                   4.
                        BUDGETKONSEKVENSER

                  Unionens medlemskap i GGGI skulle inte ha någon direkt påverkan på EU:s budget.

               5.ÖVRIGA INSLAG

               •Genomförandeplaner samt åtgärder för övervakning, utvärdering och rapportering

               Ej tillämpligt: Rådets beslut om att förhandla om medlemskap i GGGI medför inte några åtgärder som medlemsstaterna måste genomföra.

               •Förklarande dokument (för direktiv)

                  Ej tillämpligt.

               •Ingående redogörelse för de specifika bestämmelserna i förslaget

               Kommissionen rekommenderar att

               –rådet bemyndigar kommissionen att inleda och genomföra förhandlingar om unionens medlemskap i GGGI,

               –kommissionen genomför sådana förhandlingar i samråd med den särskilda kommittén enligt bestämmelserna i EUF-fördraget, och

               –rådet godkänner de förhandlingsriktlinjer som bifogas denna rekommendation.

               Rekommendation till

               RÅDETS BESLUT

               om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett avtal mellan Europeiska unionen och Global Green Growth Institute

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 218.3 och 218.4,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

               av följande skäl:

               (1)Endast ett litet antal av unionens länder är i dagsläget medlemmar i Global Green Growth Institute (GGGI)
                  1
               . Därför är det osannolikt att alla unionens erfarenheter gällande frågor som rör grön tillväxt förmedlas till GGGI eller att organisationen används maximalt för att uppnå målen för unionens diplomatiska klimatstrategi.

               (2)Klimatförändringar är en gränsöverskridande fråga. Klimatåtgärder bör samordnas på både global och europeisk nivå och unionsåtgärder är motiverade enligt subsidiaritetsprincipen. I artikel 191 i EUF-fördraget anges unionens befogenheter på miljöområdet, inklusive när det gäller klimatförändring.

               (3)Unionens medlemskap skulle göra det möjligt att sprida GGGI:s kunskaper och bästa praxis till alla medlemsstater. Medlemskapet skulle också möjliggöra unionsinsatser för att sprida politiska och diplomatiska budskap om klimatförändringar på bredast möjliga sätt till unionens internationella partner.

               (4)Eftersom GGGI fokuserar på övergripande strategier för grön tillväxt skulle unionens medlemskap i GGGI också bidra till utnyttjandet av synergieffekter mellan klimatmålen och målen för hållbar utveckling enligt Agenda 2030 för hållbar utveckling.

               (5)Kommissionen bör därför bemyndigas att inleda förhandlingar på Europeiska unionens vägnar med sikte på att ingå ett avtal om unionens medlemskap i GGGI.

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

               Artikel 1

               Kommissionen bemyndigas härmed att på unionens vägnar förhandla fram ett avtal om unionens medlemskap i Global Green Growth Institute.

               Artikel 2

               Förhandlingsdirektiven finns i bilagan.

               Artikel 3

               Förhandlingarna ska föras i samråd med [namnet på den särskilda kommittén, att införas av rådet].

               Artikel 4

               Detta beslut riktar sig till kommissionen.

               Utfärdat i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)
                  Sedan GGGI grundades som internationell organisation 2012 har Danmark och Storbritannien och nyligen även Ungern blivit medlemmar.

    ---documentbreak---

               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 12.5.2017
            COM(2017) 175 final
            This document was downgraded/declassifiedDate: 21/06/2017By: Yvon SlingenbergAuthority: DG CLIMA
            Rekommendation till
            RÅDETS BESLUT
            om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett avtal mellan Europeiska unionen och Global Green Growth Institute

               MOTIVERING

               1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

               •Motiv och syfte

               Global Green Growth Institute (GGGI) är en internationell organisation, som inrättades 2012 och har till syfte att stödja och främja stark, hållbar och inkluderande ekonomisk tillväxt i utvecklingsländer och nya ekonomier. Institutet vill skapa en motståndskraftig värld genom en stark, inkluderande grön tillväxt och har till uppdrag att stödja länders övergång till en grön tillväxtmodell genom att utveckla och genomföra strategier som bidrar till minskad fattigdom, social integrering, miljömässig hållbarhet och ekonomisk tillväxt.

               Parisavtalet inom Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar, som antogs i december 2015, kommer att stärka det globala arbetet mot klimatförändringar genom att säkerställa att ökningen av den globala genomsnittstemperaturen håller sig klart under 2°C över de förindustriella nivåerna och försöka begränsa den till 1,5°C. Varje part i ramkonventionen har ett planerat nationellt fastställt bidrag, där det anges vilka åtgärder som landet avser att vidta för att uppnå målen. Parterna har också enats om att det är viktigt med teknikutveckling och tekniköverföring för att öka motståndskraften mot klimatförändringar och minska utsläppen av växthusgaser.

               Parisavtalet kräver att alla länder gör stärkta och uthålliga ansträngningar för att begränsa utsläppen av växthusgaser maximalt och så snabbt som möjligt. I Parisavtalet konstateras också att utvecklingsländerna behöver bistås för att kunna uppfylla sina klimatplaner.

               I detta sammanhang har GGGI framträtt som en ledande internationell aktör på området grön tillväxt. Ett medlemskap i GGGI skulle ge unionen tillgång till ett forum där den kan stärka sina diplomatiska kontakter på miljöområdet med utvecklingsländer och nya ekonomier och samtidigt bidra med sina värdefulla erfarenheter från utvecklingen av unionens klimatpolitik. I och med att GGGI fokuserar på övergripande strategier för grön tillväxt skulle detta också att bidra till att förbättra utnyttjandet av synergieffekter mellan klimatmålen och målen på området hållbar utveckling som antogs som ett led i Agenda 2030 för hållbar utveckling.Det föreslås att man ska inleda förhandlingar med GGGI om EU:s medlemskap, i stället för den andra möjligheten som är att föreslå att unionen ansluter sig till avtalet om inrättande av GGGI. Skälet är att frågan om EU:s rösträtt som framtida GGGI-medlem bör klargöras innan unionen blir medlem i organisationen.

               •Förenlighet med befintliga bestämmelser inom området

               För att begränsa temperaturökningen till klart under 2°C måste Parisavtalet vara helt globalt och effektivt. Alla länder måste börja genomföra sina planerade nationellt fastställda bidrag. Genom ett medlemskap i GGGI kan unionen göra följande:

               –Uppmuntra GGGI:s nuvarande och framtida medlemsländer att genomföra och öka sina nationellt fastställda bidrag till Parisavtalet genom att bl.a. utnyttja bästa praxis som utvecklas och genomförs inom arbetet för grön tillväxt.

               –Samarbeta med GGGI i samband med unionens strategi för diplomatiskt arbete på klimatområdet med fullt beaktande av synergieffekter mellan klimatmålen och målen avseende hållbar utveckling.

               –Genomföra ett utbyte av bästa praxis på både politisk nivå och expertnivå, baserat på de betydande erfarenheter som unionen fått i samband med utvecklingen och genomförandet av klimatstrategier.

               •Förenlighet med unionens politik inom andra områden

                  GGGI:s arbete, som fokuserar på grön och hållbar tillväxt, har en tydlig koppling till miljöfrågor och utvecklingsfrågor samt till politiken för förnybar energi och energieffektivitet.

               2.RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN

               •Rättslig grund

               Enligt artikel 216 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) får unionen ingå avtal med internationella organisationer. I artikel 218 fastställs det förfarande som ska följas när ett avtal ingås med en internationell organisation, och i artikel 218.3 anges hur kommissionen ska bemyndigas att förhandla för unionens räkning.

                   •
                        Subsidiaritetsprincipen (för icke-exklusiv befogenhet)

               Klimatförändring är en gränsöverskridande fråga. Klimatåtgärder måste samordnas både globalt och på europeisk nivå, och unionsåtgärder är motiverade av subsidiaritetsskäl. I artikel 191 i EUF-fördraget specificeras unionens befogenheter på miljöområdet, inbegripet klimatförändring.

               Genom unionens medlemskap skulle GGGI:s kunskaper och bästa praxis kunna spridas till alla medlemsstater. Samtidigt skulle unionen kunna sprida sina politiska och diplomatiska budskap om klimatförändringar på bredast möjliga sätt till våra internationella partner.

               •Proportionalitet

               Rekommendationen om ett rådsbeslut om förhandling om unionens medlemskap i GGGI är proportionerlig: det är den minsta och enklaste åtgärd som krävs för att unionen ska kunna bli medlem.

               •Val av instrument

                  Antagandet av ett rådsbeslut föreskrivs i artikel 218.3 i EUF-fördraget.

                   3.
                        RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR

               •Efterhandsbedömningar/kontroller av ändamålsenligheten med befintlig lagstiftning

                  Ej tillämpligt.

               •Samråd med berörda parter

                  Ej tillämpligt. På sin webbplats för bättre lagstiftning offentliggjorde kommissionen dock den 8 november 2016 sin avsikt att be rådet om att bemyndigas att på unionens vägnar inleda förhandlingar om unionens medlemskap i GGGI. Inga kommentarer från berörda parter inkom under återkopplingsperioden 8 november 2016 – 12 januari 2017.

               •Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden

                  Ej tillämpligt.

               •Konsekvensbedömning

                  Ingen konsekvensbedömning har gjorts eftersom rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar om unionens medlemskap i GGGI inte har någon direkt inverkan på kommissionens budget och inte förutsätter något genomförande av åtgärder i medlemsstaterna.

                  Kommissionen har dock analyserat alternativet att inte vidta någon åtgärd. Grundscenariot utan åtgärder skulle innebära att endast ett litet antal unionsländer skulle vara medlemmar i GGGI (sedan den internationella organisationen grundades 2012 har Danmark och Storbritannien och nyligen även Ungern blivit medlemmar). Därmed skulle det vara osannolikt att alla unionens erfarenheter av frågor som rör grön tillväxt skulle förmedlas till GGGI eller att organisationen skulle kunna utnyttjas maximalt för att uppnå unionens diplomatiska strategi på klimatområdet.

                  Det rekommenderade alternativet är att unionen blir medlem i GGGI. Det föreslås att unionen ska ansluta sig som en deltagande medlem som inte bidrar finansiellt (artikel 3 i GGGI:s stadgar).

               •Lagstiftningens ändamålsenlighet och förenkling

                  Ej tillämpligt.

               •Grundläggande rättigheter

                  Ej tillämpligt.

                   4.
                        BUDGETKONSEKVENSER

                  Unionens medlemskap i GGGI skulle inte ha någon direkt påverkan på EU:s budget.

               5.ÖVRIGA INSLAG

               •Genomförandeplaner samt åtgärder för övervakning, utvärdering och rapportering

               Ej tillämpligt: Rådets beslut om att förhandla om medlemskap i GGGI medför inte några åtgärder som medlemsstaterna måste genomföra.

               •Förklarande dokument (för direktiv)

                  Ej tillämpligt.

               •Ingående redogörelse för de specifika bestämmelserna i förslaget

               Kommissionen rekommenderar att

               –rådet bemyndigar kommissionen att inleda och genomföra förhandlingar om unionens medlemskap i GGGI,

               –kommissionen genomför sådana förhandlingar i samråd med den särskilda kommittén enligt bestämmelserna i EUF-fördraget, och

               –rådet godkänner de förhandlingsriktlinjer som bifogas denna rekommendation.

               Rekommendation till

               RÅDETS BESLUT

               om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett avtal mellan Europeiska unionen och Global Green Growth Institute

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 218.3 och 218.4,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

               av följande skäl:

               (1)Endast ett litet antal av unionens länder är i dagsläget medlemmar i Global Green Growth Institute (GGGI)
                  1
               . Därför är det osannolikt att alla unionens erfarenheter gällande frågor som rör grön tillväxt förmedlas till GGGI eller att organisationen används maximalt för att uppnå målen för unionens diplomatiska klimatstrategi.

               (2)Klimatförändringar är en gränsöverskridande fråga. Klimatåtgärder bör samordnas på både global och europeisk nivå och unionsåtgärder är motiverade enligt subsidiaritetsprincipen. I artikel 191 i EUF-fördraget anges unionens befogenheter på miljöområdet, inklusive när det gäller klimatförändring.

               (3)Unionens medlemskap skulle göra det möjligt att sprida GGGI:s kunskaper och bästa praxis till alla medlemsstater. Medlemskapet skulle också möjliggöra unionsinsatser för att sprida politiska och diplomatiska budskap om klimatförändringar på bredast möjliga sätt till unionens internationella partner.

               (4)Eftersom GGGI fokuserar på övergripande strategier för grön tillväxt skulle unionens medlemskap i GGGI också bidra till utnyttjandet av synergieffekter mellan klimatmålen och målen för hållbar utveckling enligt Agenda 2030 för hållbar utveckling.

               (5)Kommissionen bör därför bemyndigas att inleda förhandlingar på Europeiska unionens vägnar med sikte på att ingå ett avtal om unionens medlemskap i GGGI.

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

               Artikel 1

               Kommissionen bemyndigas härmed att på unionens vägnar förhandla fram ett avtal om unionens medlemskap i Global Green Growth Institute.

               Artikel 2

               Förhandlingsdirektiven finns i bilagan.

               Artikel 3

               Förhandlingarna ska föras i samråd med [namnet på den särskilda kommittén, att införas av rådet].

               Artikel 4

               Detta beslut riktar sig till kommissionen.

               Utfärdat i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)
                  Sedan GGGI grundades som internationell organisation 2012 har Danmark och Storbritannien och nyligen även Ungern blivit medlemmar.


Avis juridique important

|

52004SC1067

Rekommendation till rådets beslut om bemyndigande för kommissionen att förhandla om villkoren för gemenskapens anslutning till Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europas (FN/ECE) överenskommelse om antagande av enhetliga villkor för periodisk besiktning av hjulförsedda fordon samt om ömsesidigt erkännande av sådana besiktningar (utfärdad i Wien den 13 november 1997) {SEC(2004)1056}  /* SEK/2004/1067 slutlig */

Rekommendation till RÅDETS BESLUT om bemyndigande för kommissionen att förhandla om villkoren för gemenskapens anslutning till Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europas (FN/ECE) överenskommelse om antagande av enhetliga villkor för periodisk besiktning av hjulförsedda fordon samt om ömsesidigt erkännande av sådana besiktningar (utfärdad i Wien den 13 november 1997) {SEC(2004)1056}(framlagd av kommissionen)1. BakgrundSyftet med 1958 års FN/ECE-överenskommelse om tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon, som gemenskapen anslöt sig till den 24 mars 1998, var att utveckla enhetliga tekniska föreskrifter för konstruktion och typgodkännande av nya fordon.  Syftet med 1997 års FN/ECE-överenskommelse om besiktning av fordon var att fastställa normer för periodisk besiktning av hjulförsedda fordon som har registrerats eller tagits i bruk inom de fördragsslutande parternas territorium. Alla områden inom överenskommelsen om besiktning av fordon faller inom gemenskapens behörighet. De omfattas av rådets direktiv 96/96/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet, ändrat genom direktiv 2001/11/EG (provning av hastighetsbegränsande anordningar i nyttofordon) och direktiv 2003/27/EG (provning av avgasutsläpp från motorfordon). I dessa direktiv fastställs minimikrav, men vissa medlemsstater tillämpar strängare krav. Hittills har sju länder anslutit sig till överenskommelsen om besiktning av fordon, nämligen Estland, Nederländerna, Finland, Ungern, Rumänien, Ryska federationen och Bulgarien. Enligt artikel 4 i 1997 års överenskommelse står överenskommelsen öppen för regionala organisationer för ekonomisk integration till vilka medlemsstaterna har överlåtit befogenheter i fråga om områden som omfattas av överenskommelsen inklusive fullmakt att fatta beslut med bindande verkan för dessa stater, vilket är en explicit hänvisning till gemenskapen. Under i övrigt lika förhållanden kommer EU:s anslutning till överenskommelsen om besiktning av fordon att ge gemenskapen 25 röster av totalt 28. 2. Utövande av befogenheter i fråga om besiktning av fordon med avseende på trafiksäkerhet1997 års överenskommelse om besiktning av fordon faller inom behörighetsområdet för FN/ECE:s arbetsgrupp 29, ett underorgan inom FN/ECE:s kommitté för landtransporter som också ansvarar för 1958 års överenskommelse om konstruktion av fordon. 3. FörhandlingVissa bestämmelser i överenskommelsen om besiktning av fordon behöver ändras eller förtydligas för att vara förenliga med europeisk lagstiftning. Viktigast är att följande två aspekter ändras eller förtydligas: Artiklarna 1 och 12 bör ändras för att förtydliga begreppet ömsesidigt erkännande av besiktningsintyg så att det begränsas till att gälla fri rörlighet för fordon inom EU:s territorium. Det bör genom överenskommelsen om besiktning av fordon inte vara möjligt för ett fordon att ges ett besiktningsintyg annat än i det fördragsslutande land där det är registrerat, om det inte finns en bilateral överenskommelse mellan de fördragsslutande parter där fordonet är registrerat och där det provas. Det finns också tekniska detaljer i överenskommelsens norm nr 1 som behöver ändras, dvs. kravet på provning av luftkonditionering och kylsystem bör strykas, åtminstone tills det finns godkända provningsmetoder.Vissa av de ändringar som krävs för att göra överenskommelsen om besiktning av fordon fullt förenlig med europeisk lagstiftning håller redan på att genomföras. Under förhandlingarna och vid anslutningen kommer kommissionen att förklara att den inte kommer att tillämpa några bestämmelser i överenskommelsen som inte är fullt förenliga med europeisk lagstiftning (se bifogade förhandlingsdirektiv). Vid behov kan mindre ändringar göras efter gemenskapens anslutning till överenskommelsen. De röster som gemenskapen kommer att förfoga över i arbetsgrupp 29 kommer att ge den en stark ställning i den framtida utvecklingen. Det är mycket viktigt att gemenskapen ansluter sig till överenskommelsen om besiktning av fordon så att man från gemenskapens sida sett kan garantera överensstämmelse mellan provningsstandarder för trafiksäkerhet och typgodkännande, vilka båda faller inom ansvarsområdet för arbetsgrupp 29 inom FN/ECE. Kommissionen rekommenderar rådet att bemyndiga kommissionen: - förhandla om ett avtal för gemenskapens anslutning till överenskommelsen om besiktning av fordon så snart som möjligt.- att föra förhandlingarna i samråd med en särskild kommitté som utses av rådet och i enlighet med förhandlingsdirektiven i bilagan.BILAGAFörhandlingsdirektiv1. Syftet med förhandlingarna är att Europeiska gemenskapen så snart som möjligt skall ansluta sig till FN/ECE:s överenskommelse om besiktning av fordon. 2. Under förhandlingarna skall kommissionen i synnerhet- se till att gemenskapen, på de områden som omfattas av dess behörighet, röstar med det antal röster som motsvarar det antal av dess medlemsstater som är medlemmar i Ekonomiska kommissionen för Europa i enlighet med artikel 4.1 i överenskommelsen om besiktning av fordon; - i enlighet med artikel 2.4 i överenskommelsen förklara att gemenskapen inte kommer att tillämpa följande bestämmelser;* bestämmelsen i artikel 1 om ömsesidigt erkännande av besiktningar som utförs av dess medlemsstater, * artikel 12 i överenskommelsen om bilaterala avtal som ett förhandskrav på besiktningar som utförs av besiktningsorgan på en annan medlemsstats vägnar,* norm nr 1 om enhetliga villkor för periodisk besiktning av hjulförsedda fordon när det gäller miljöskydd;så länge som de inte är fullt förenliga med gemenskapens lagstiftning. - klargöra att gemenskapen förbehåller sig rätten att när som helst, i enlighet med artikel 2.2 i överenskommelsen, förklara att den inte kommer att tillämpa vissa normer som är fogade till överenskommelsen; - förklara att gemenskapen inte anser sig bunden av artikel 8 i överenskommelsen som föreskriver att tvister mellan två eller flera fördragsslutande parter skall avgöras genom skiljeförfarande.


Viktigt rättsligt meddelande

|

52007SC0620

Rådets beslut om upphävande av beslut 2004/917/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Grekland (framlagd av kommissionen)  /* SEK/2007/0620 slutlig */

	[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |Bryssel, den 16.5.2007SEK(2007) 620 slutligRekommendation tillRÅDETS BESLUTom upphävande av beslut 2004/917/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Grekland(framlagd av kommissionen)MOTIVERING1. BAKGRUNDI artikel 104 i fördraget fastslås att medlemsstaterna skall undvika alltför stora underskott och ett förfarande införs för att identifiera och korrigera sådana underskott. I rådets förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott[1], som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten, redogörs mer ingående för detta förfarande. Enligt artikel 104.2 i fördraget skall kommissionen på grundval av följande två kriterier övervaka att budgetdisciplin iakttas: a) huruvida det förväntade eller faktiska underskottet i den offentlig sektorns finanser överstiger referensvärdet 3 % av BNP (såvida inte detta procenttal har minskat väsentligt och kontinuerligt och nått en nivå som ligger nära referensvärdet, eller, referensvärdet endast undantagsvis och övergående överskrids och procenttalet fortfarande ligger nära referensvärdet. och b) huruvida skuldsättningen i den offentliga sektorn överstiger referensvärdet 60 % av BNP (såvida inte detta procenttal minskar i tillräcklig utsträckning och närmar sig referensvärdet i tillfredsställande takt).Enligt protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, som fogats till fördraget, skall kommissionen tillhandahålla det statistiska underlag som skall användas för tillämpningen av detta protokoll. Som en del av tillämpningen av protokollet är medlemsstaterna skyldiga att lämna uppgifter om underskott och skuldkvot och därmed sammanhängande nyckeltal två gånger om året, före den 1 april och 1 oktober, i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 3605/93[2],[3].Den 19 maj 2004 inledde kommissionen ett underskottsförfarande beträffande Grekland genom att anta en rapport i enlighet med artikel 104.3 mot bakgrund av att underskottet i den offentliga sektorn år 2003 uppgick till 3,2 % av BNP och den offentliga skulden till 103 % av BNP[4]. Den 5 juli 2004 fastslog rådet, efter en rekommendation från kommissionen och i enlighet med artikel 104.6[5], att det förelåg ett alltför stort underskott i Grekland. Samtidigt, och också på grundval av en rekommendation från kommissionen, utfärdade rådet rekommendationer[6] enligt artikel 104.7 till Grekland som syftade till att få det alltför stora underskottet att upphöra snarast möjligt och senast 2005. Den 18 januari 2005 fastslog rådet enligt artikel 104.8 och på grundval av en rekommendation från kommissionen att inga effektiva åtgärder hade vidtagits inom den fastställda tidsfristen som svar på den rekommendation som avgivits enligt artikel 104.7[7]. Den 17 februari 2005 beslutade rådet, på en rekommendation från kommissionen i enlighet med artikel 104.9[8] att förelägga Grekland att vidta åtgärder för att minska underskottet som rådet anser nödvändiga för att komma tillrätta med situationen med ett alltför stort offentligt underskott och förlängde tidsfristen för att korrigera underskottet med ett år till 2006.I sitt beslut enligt artikel 104.9 beslutade rådet att Grekland skall få den rådande situationen med ett alltför stort underskott att upphöra så snart som möjligt och senast år 2006 genom följande åtgärder : i) ett ytterst noggrant genomförande av 2005 års budget såsom den godkänts av dess parlament, och ii) genomförandet under 2006 av anpassningsåtgärder av varaktigt slag som leder till en korrigering av underskottet på minst 0,6 procentenheter av BNP. Rådet krävde vidare att Grekland skulle fullfölja ansträngningarna att " kartlägga och kontrollera andra faktorer än nettoupplåning som bidrar till förändringen i skuldnivåer, med sikte på att säkerställa att den offentliga bruttoskuldkvoten minskar i tillräcklig utsträckning och i tillfredsställande takt närmar sig referensvärdet i linje med korrigeringen av det alltför stora underskottet" och " förbättra insamlingen och behandlingen av statistiska uppgifter över den offentliga sektorn ". Rådet krävde att Grekland senast den 21 mars 2005 skulle inkomma med en rapport som beskrev de beslut som fattats för att efterleva rådets rekommendationer och därefter inkomma med ytterligare löpande lägesrapporter.Därutöver uppmanade rådet enträget "Grekland att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att en budgetkonsolidering som syftar till att uppnå en situation på medellång sikt med nära balans eller överskott i de offentliga finanserna upprätthålls genom en minskning av det konjunkturrensade underskottet med minst 0,5 % av BNP per år efter det att det alltför stora underskottet har korrigerats" .Tabell 1: Anpassning godkänd av rådet den 17 februari 2005% av BNP, om inte annat anges | 2004 | 2005 | 2006 |Saldo i de offentliga finanserna förändring i konjunkturrensat saldo förändring av strukturellt saldo Offentlig bruttoskuld Anm.: Real BNP-tillväxt (%) | -5.5 cirka 112 3.8 | -3.6 +1.7 cirka 112 3.3 | Underskott <3 minst + 0,6 cirka 110 3.3 |Anmärkning : Strukturellt saldo= konjunkturrensat saldo frånräknat engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.Källa : Rådets föreläggande enligt artikel 104.9 till Grekland, med hänvisning till 2004 års höstprognos från kommissionens avdelningar.På grundval av den reviderade uppdateringen av Greklands stabilitetsprogram från mars 2005 samt de grekiska myndigheternas offentliga åtagande av den 29 mars att nå ett offentligt underskott som understeg 3 % av BNP i utkastet till 2006 års budget, vilken betraktades som den genomföranderapport som krävdes i rådets beslut, antog kommissionen ett meddelande till rådet[9], där slutsatsen var att de beslut som Grekland dittills hade fattat var förenliga med rådets beslut och att inga ytterligare åtgärder enligt förfarandet vid alltför stora underskott var nödvändiga på det stadiet. Rådet delade denna bedömning på sitt möte den 12 april 2005.I enlighet med artikel 104.12 skall ett rådsbeslut om att det föreligger ett alltför stort underskott upphävas, på grundval av en rekommendation från kommissionen, när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats.2. Den senaste tidens utvecklingBaserat på faktiska statistiska uppgifter som kommissionen (Eurostat) tillhandahållit efter de av Grekland i april 2007 inrapporterade uppgifterna enligt rådets förordning (EG) nr 3605/93[10] ,samt på grundval av 2007 års vårprognos från kommissionens avdelningar, uppgick underskottet för 2006 till 2,6 % av BNP[11]. I denna underskottssiffra ingår tillfälliga åtgärder med 0,6 % av BNP, bland annat betalningar och förskottsbetalningar från banker i utbyte mot att socialförsäkringssektorn övertar deras pensionsåtaganden. Detta utfall ligger i linje med rådets beslut enligt artikel 104.9 om att det nominella underskottet senast 2006 skall minskas så att det understiger referensvärdet 3 % av BNP och är identiskt med det mål som angavs i uppdateringen av det grekiska stabilitetsprogrammet från december 2005.På inkomstsidan gällde de viktigaste åtgärderna som vidtogs under 2006 bekämpande av skattefusk, en reform av fastighetsbeskattningen och en höjning av punktskatterna på drivmedel och tobaksvaror. En rad ytterligare inkomstförstärkande åtgärder genomfördes också under det årets andra halvår för att garantera genomförandet av 2006 års budget, bland annat en ökning av den del av inkomstskatten för företag och banker som skall betalas in i förskott, ytterligare höjningar av punktskatten på drivmedel och tobaksvaror och en höjd skatt på mobilfakturor. De viktigaste åtgärderna på utgiftssidan var att begränsa både den offentliga lönebudgeten och de löpande offentliga utgifterna, införa en ny ram för offentliga företag och organisationer (DEKO) i syfte att rationalisera offentlig utgifter och fördela offentliga medel mer effektivt, samt införa en ny lagstiftning för företag med både offentligt och privat ägande som underlättade investeringar i infrastrukturprojekt i såväl liten som stor skala utan att anstränga budgeten. De ursprungligen budgeterade tillfälliga åtgärderna på motsvarande 0,4 % av BNP betraktades som underskottsreducerande. De visade sig emellertid vara oförenliga med ENS95 och beaktades inte i den underskottsstatistik som Eurostat rapporterade in i april 2007. Detta bör ha ökat underskottsutfallet med motsvarande belopp. Lägre tillfälliga intäkter har emellertid fullt ut kompenserats av en uppräkning av swappavtal[12],[13].Inkomstsidan och utgiftssidan bidrog i nästan lika stor utsträckning till den nominella justeringen på nästan 3 procentenheter av BNP i förhållande till 2005 års underskott på 5½ %. Uttryckt som andel av BNP ökade de totala intäkterna med 1½ procentenhet, varav indirekta skatter stod för ½ procentenhet av BNP. Den återstående 1 procentenheten beror på ökade socialavgifter och andra inkomster, inklusive kapitaltransfereringar (EU-transfereringar). De totala utgifterna minskade med 1¼ procentenhet av BNP, främst till följd av minskade primära utgifter (med ½ % av BNP) och av ränteutgifter (¼ % av BNP). Investeringsutgifterna sjönk också med omkring ½ procentenhet av BNP. Det strukturella saldot (dvs. konjunkturrensat saldo frånräknat engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) förbättrades med 2¼ procentenheter av BNP, i linje med rådets beslut.Totalt sett är 2006 års underskott 3½ procentenheter av BNP lägre än underskottet 2003, det år som utgjorde basåret för inledandet av förfarandet vid alltför stora underskott, och 5¼ procentenheter av BNP lägre än 2004, det år då underskottet nådde en högsta nivå på 7,9 % av BNP. De motsvarande förbättringarna i det primära saldot var 2¾ respektive närmare 4½ procentenheter av BNP. Trots den finanspolitiska justeringen under denna period var BNP-tillväxten kraftig. Mätt som den uppskattade förändringen av det strukturella saldot innebar förbättringen av saldot i de offentlig finanserna en finanspolitisk åtstramning på 4½ procentenhet av BNP mellan 2004 och 2006. Om man räknar bort effekterna av den minskande räntebördan uppgår den finanspolitiska åtstramningen till 3¾ procentenheter av BNP. Dessa sifferuppgifter överstiger med råge den justering som rådet rekommenderade i sitt beslut enligt artikel 104.9, vilket är berättigat mot bakgrund av uppräkningen av de senare årens serie av underskottsutfall efter det att rådets beslut antogs.Underskottskvoter revideras ofta – antingen uppåt eller nedåt – efter offentliggörandet av det första utfallet i den anmälan av uppgifter som lämnas in på våren. För EU:s medlemsstater totalt sett är revideringar normalt förekommande, ofta relativt obetydliga och som i genomsnitt inte leder till någon väsentlig avvikelse i förhållande till tidigare inlämnade uppgifter. De betydande revideringar av de offentliga räkenskaperna sedan 2004 (se faktaruta), som i Greklands fall gjordes efter det att Eurostat hade uttryckt reservationer beträffande uppgifter som lämnades in, var resultatet av åtgärder som vidtogs för att förbättra insamlingen och behandlingen av statistiska uppgifter om de offentliga finanserna som svar på kraven i rådets rekommendation av den 5 juli 2004 och i beslutet av den 17 februari 2005. Dessa åtgärder har gjort det möjligt för Eurostat att godkänna de statistiska uppgifter om offentligt underskott och offentlig skuld som den grekiska regeringen lämnade in i oktober 2006 och april 2007. Även om man inte kan utesluta framtida uppskrivningar av underskottet i de grekiska offentliga finanserna, med hänsyn till avståndet mellan det nu rapporterade underskottet och referensvärdet för underskottet, är sannolikheten relativt låg för att eventuella framtida revideringar av offentliga räkenskaper kommer att höja underskottskvoten för 2006 över 3 % av BNP. Denna sannolikhet kommer att vara än lägre om den serie reviderade BNP-uppgifter som Grekland lämnade in i oktober 2006 och april 2007 godkänns av Eurostat senare i år.3. UNDERSKOTTSBERÄKNINGAR FÖR 2007 OCH DÄREFTEREnligt kommissionens vårprognos 2007 beräknas underskottet i de offentliga finanserna 2007 att uppgå till 2,4% av BNP[14] med en real BNP-tillväxt på 3¾ %. I denna siffra ingår utgiftsbesparande åtgärder av varaktigt slag som uppgår till omkring ¼ % av BNP liksom ytterligare engångsintäkter på motsvarande belopp, båda enligt vad finansministern aviserade vid periodavgränsningsdatumet för 2007 års vårprognos[15] från kommissionens avdelningar. Enligt uppdateringen av Greklands stabilitetsprogram från december 2006 var det officiella underskottsmålet för 2007 likaledes 2,4 % av BNP. I denna officiella underskottssiffra ingick emellertid inte de ovan nämnda åtgärderna. Totalt ingår engångsinkomster på omkring ½ % av BNP i 2007 års vårprognos, jämfört med inga engångsinkomster alls i stabilitetsprogrammet. Utan engångsinkomster skulle underskottet enligt 2007 års vårprognos fortfarande ligga under referensvärdet och hamna på 2,9 % av BNP. För 2008, baserat på ett scenario med oförändrad politik, skulle underskottet öka något till 2¾ % av BNP, dock fortfarande utan att hjälp av ytterligare engångsåtgärder. Underskottsberäkningarna pekar på en trovärdig och varaktig korrigering av det alltför stora underskottet.Trots de ytterligare varaktiga åtgärder och engångsåtgärder som aviserades i april är det beräknade underskottet i 2007 års vårprognos identiskt med, snarare än bättre än, stabilitetsprogrammets mål. Effekterna av dessa nya åtgärder beräknas nämligen uppvägas av i) vårprognosens mer försiktiga tillväxtantaganden och ii) det faktum att de varaktiga åtgärderna enligt kommissionens uppfattning är otillräckliga för att fullt ut uppväga minskningen av engångsinkomster från 0,6 % av BNP 2006 (med undantag av de åtgärder som aviserades i april) till ½ % av BNP 2007.De viktigaste åtgärder som planeras i 2007 års budget är, på inkomstsidan, en reform av inkomstskatten för fysiska personer och en ytterligare höjning av punktskatten på drivmedel under 2007, samtidigt som myndigheterna står fast vid sitt åtagande att intensifiera kampen mot skattefusk. På utgiftssidan beräknas den årliga ökningen i primära utgifter vara lägre än den nominella BNP-tillväxten och bör, tillsammans med en ytterligare minskning av räntekostnaderna, leda till en minskning av de totala utgifterna som andel av BNP. Minskningen kommer att underlättas av en långsammare ökningstakt för den offentliga sektorns totala lönekostnader (som utgör cirka 25 % av de totala primära utgifterna), som enligt budgeten inte kommer att överstiga 6 %, samt av betydande nedskärningar i intermediär offentlig förbrukning (särskilt administrativa kostnader och upphandling).Underskottsberäkningen för 2007 skulle motsvara en minskning av underskottet i nominella termer på ¼ procentenhet av BNP jämfört med 2006. Denna anpassning beräknas nästan helt tillskrivas de varaktiga åtgärder som aviserades vid periodavgränsningsdatumet för 2007 års vårprognos från kommissionens avdelningar. De totala inkomsterna beräknas minska med knappt ¼ procentenhet. Högre indirekta skatter skulle endast delvis uppväga minskade inkomster genom övertagande av pensionsfonder, och i mindre utsträckning, minskade direkta skatteinkomster till följd av de genomförda inkomstskattesänkningarna. De totala utgifterna beräknas minska med ½ procentenhet av BNP, främst på grund av lägre ränteutgifter, offentlig konsumtion och bruttoinvesteringar. Den strukturella förbättringen skulle bli omkring ¼ % av BNP, vilket skulle ge ett strukturellt underskott på omkring 3¾ % år 2007.Enligt 2007 års vårprognos från kommissionens avdelningar ligger takten i anpassningen år 2007 under den förbättring på minst 0,5 % i strukturella termer som angavs i rådets beslut enligt 104.9 för perioden efter korrigeringen och ligger inte i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. I sitt yttrande i december 2006 om det uppdaterade stabilitetsprogrammet[16] konstaterade rådet att programmet inte planerade at uppnå det medelfristiga målet för de offentliga finanserna inom programperioden (som avslutas i slutet av 2009)[17]. Rådet tillade att takten i anpassningen till målet på medellång sikt som förutses i programmet bör höjas under de år som följer på korrigeringen av det alltför stora underskottet, särskilt efter 2007 för att ligga i linje med stabilitets- och tillväxtpakten.4. Skuldutveckling och skuldprognoserBruttoskuldkvotens utveckling under perioden 2003-2006 avspeglade inte fullt ut utvecklingen av saldot i de offentliga finanserna och ekonomins övergripande resultat. I en situation med stark nominell BNP-tillväxt (mer än 7½ % per år i genomsnitt, det vill säga under en rad år högre än EU-genomsnittet), fallande ränteutgifter och förbättrade primära saldon har skuldkvoten minskat med endast 3¾ procentenheter mellan 2003 och 2006.Den nominella BNP-tillväxten utgjorde den främsta drivkraften bakom skuldminskningen, som mer än väl uppvägde ränteutgifternas skuldökande effekt. Den samlade effekten av nominell BNP-tillväxt och ränteutgifter ("snöbollseffekten") bidrog till att minska skulden med 8¾ procentenheter av BNP. Det primära saldot bidrog fram till 2005 till en ökning av skulden (med 3 procentenheter av BNP), medan saldot för första gången sedan 2003 vändes till ett överskott 2006, vilket bidrog till att minska skuldkvoten med omkring 2 procentenheter.De betydande skuldökande stock-/flödesjusteringarna på totalt omkring 4¼ procentenheter mellan 2004 och 2006 hindrade en snabbare takt i skuldminskningen, trots privatiseringsintäkter på motsvarande 1½ % av BNP. Stock-/flödesjusteringarna under de senaste åren har dock varit betydligt mindre än de var några år tidigare. Det finns dessutom nu mycket mer detaljerade uppgifter om var och en av komponenterna i dessa justeringar och mindre statistiska skiljaktigheter vilket bidrar till att göra de inrapporterade uppgifterna mer solida. Under 2004 berodde den skuldökande stock-/flödesjusteringen på 1 % av BNP i huvudsak på ackumuleringen av centralregeringens insättningar hos banker. År 2005 sammanhängde det faktum att emissionen av skuld översteg det årets underskott med regleringen av förfallna ännu ej betalda hälsovårdsutgifter. Stock-/flödesjusteringarna på 2,3 % av BNP under 2006 härrörde bland annat från en fortsatt ackumulering insättningar hos banker (0,6 % av BNP), det faktum att en stor del av inkomsterna i samband med den ovan nämnda överföringen av pensionsårtaganden till socialförsäkringen ännu inte har inkasserats (0,5 % av BNP),[18] utestående betalningar från EU:s budget (0,6 % av BNP), betalningar i samband med köp av militär utrustning som kommer att spä på underskottet när den levereras (0,4 % av BNP), försäljning av kapitalandelar (-1,4 % av BNP), statistiska avvikelser (0,6 % av BNP) liksom en rad andra mindre variabler[19].I Greklands uppdaterade stabilitetsprogram från december 2006 är målsättningen en gradvis betydande ökning av takten i minskningen av skuldkvoten från och med 2006, med totalt 12¾ procentenheter fram till 2009. Den sammanlagda effekten av ökande primära överskott (med 7¼ procentenheter) och en skuldminskande "snöbollseffekt" (av motsvarande storleksordning tack vare en kraftig nominell BNP-tillväxt), skulle utgöra de främsta drivkrafterna. I uppdateringen räknar man också med en väsentlig minskning av de skuldökande stock-/flödesjusteringarna, som beräknas uppgå till 1¾ procentenheter av BNP för perioden 2007-2009. Rådet noterade i sitt yttrande om programmet att skuldkvoten kan komma att utvecklas mindre gynnsamt efter 2007 än vad som beräknades i programmet till följd av de gynnsamma tillväxtberäkningarna och riskerna för att underskottsmålen inte uppfylls. Rådet tillade att skuldkvoten trots detta föreföll att minska tillräckligt i riktning mot referensvärdet under programperioden.Enligt 2007 års vårprognos från kommissionens avdelningar skulle skuldminskningstakten kunna bli något lägre än i stabilitetsprogrammet och skulden ligga på 97½ % av BNP 2008 med ett antagande om oförändrad politik. Med hänvisning till dessa trender över skuldens utveckling förefaller skuldkvoten minska i tillräckligt snabb takt i riktning mot referensvärdet.5. SYNPUNKTER PÅ DE GREKISKA STATISTISKA UPPGIFTERNAS TILLFÖRLITLIGHETEnligt rådets rekommendation av den 5 juli 2004 och beslut av den 17 februari 2005 bör Grekland "förbättra insamlingen och bearbetning av statistiska uppgifter om den offentliga sektorn".Greklands nationella statistikmyndighet (NSSG) vidtog en rad åtgärder för att förbättra kvaliteten på de statistiska uppgifter om offentligt underskott och offentlig skuld som inrapporteras till kommissionen. Detta inbegrep bland annat en ny enkät för att kvartalsvis och utan dröjsmål samla in uppgifter från socialförsäkringssystemet, lokala myndigheter och centrala myndigheter som inte utgör staten. Den tidigare enkäten var årlig och resultaten förelåg ofta först två till tre år senare. Resultaten från den finansiella delen av enkäten jämfördes dessutom systematiskt med tillgängliga uppgifter över bankstatistik som insamlades av Greklands centralbank. NSSG gjorde också en mer detaljerad analys av kapitaltillskott till offentliga företag för att kunna redovisa dem korrekt antingen som underskott eller som finansiella transaktioner i linje med Eurostats kriterier. Bokföringen av hälso- och sjukvårdsutgifter lades om enligt periodiseringsprincipen (bokföringsmässiga grunder) i stället för som tidigare enligt kontantprincipen. Militärutgifter, överföringar från EU:s budget, skatter och överföringar inom den offentliga sektorn utgjorde också områden där NSSG ändrade sina bokföringsprinciper i linje med Eurostats förslag. Flera andra av Eurostats tekniska rekommendationer, som angavs i rapporten från besöken för att kontrollera statistiska metoder (metodbesöken), genomfördes av de grekiska statistikmyndigheterna. Dessa förbättringar ledde till en väsentlig minskning i statistiska avvikelser för perioden 2002-2005. Detta gjorde att Eurostat den 23 oktober 2006 tog tillbaka sin reservation beträffande kvaliteten på de statistiska uppgifter om offentligt underskott och offentlig skuld som Grekland rapporterat in och beträffande godkännandet av dessa uppgifter. Detta godkännande bekräftades i april 2007. Trots att oförklarade avvikelser kvarstår är de betydligt lägre än tidigare.Faktaruta: Revidering av de grekiska finansräkenskaperna sedan 2004I september 2004, två månader efter det att rådet hade beslutat att det förelåg ett alltför stort underskott i Grekland, inkom Grekland med en ny anmälan med reviderade statistiska uppgifter som visade att det offentliga underskottet hade överstigit 3 % av BNP sedan år 2000. Särskilt för perioden 2002-2003 reviderades underskotten upp med mer än två procentenheter av BNP för vart och ett av åren (se tabell). Den offentliga skuldkvoten reviderades också upp med mer än 7 procentenheter av BNP. De planerade sifferuppgifterna för 2004 innebar en uppskrivning av siffrorna för det offentliga underskottet och den offentliga skulden med 2,3 respektive 14 % av BNP[20].Denna revidering av sifferuppgifterna genomfördes på grundval av ny information som tillhandahållits av de grekiska myndigheterna, på Eurostats begäran, för perioden 2000-2003, och grundades på en mer noggrann tillämpning av redovisningsramen i ENS95. Efter att ha företagit en detaljgranskning av de sifferuppgifter som lämnats in godkände Eurostat den 23 september 2004 de nya sifferuppgifterna för perioden 2000-2003[21].I anmälan från mars 2005 reviderades sifferuppgifterna ytterligare, särskilt underskotten för perioden 2002-2003. De främsta skälen var i) det faktum att de oreglerade hälso- och sjukvårdsutgifterna inte hade bokförts korrekt när utgifterna hade uppkommit och ii) nedskrivningen av överskotten socialförsäkringssektorn med 0,1 % 2002 respektive 0,2 % 2003. Uppgifterna över den offentliga skulden för åren 2002 och 2003 nedreviderades också något, främst till följd av omklassificeringen av en värdepappersfond inom socialförsäkringssektorn. Eurostat godkände inte de uppgifter som inrapporterades i mars 2005, september 2005 och april 2006, trots upprepade revideringar av de rapporterade underskotts- och skulduppgifterna[22] .Från den 29 maj till den 2 juni och från den 27 till den 29 september 2006 genomförde Eurostat en ett metodbesök[23] i Grekland. Besöket resulterade i ett avtal mellan Eurostat och de grekiska myndigheterna, som klargjorde de utestående frågor som nämndes i Eurostats pressmeddelande av den 26 september 2005 och den 24 april 2006, beträffande bokföringen av transaktioner med EU:s budget, socialförsäkringssektorns räkenskaper och kortfristiga fordringar och skulder för åren 2002-2005. Den 29 september 2006 kom Eurostat överens med de grekiska myndigheterna om en nedrevidering av överskotten hos andra statliga organ och socialförsäkringsfonder (korrigeringar för transfereringar från den ordinarie budgeten under perioden 2002-2005, samt om en förändring av uppgiftskällor under 2005). Revideringarna uppgick till ¾ procentenhet av BNP under 2004 och 2005. Särskilt nedrevideringen av överskotten i socialförsäkringssektorn motsvarade ungefär ¼ % av BNP för vart och ett av åren. Detta resulterade i att uppgifterna om underskott och skuld ytterligare reviderades. Eurostat tog tillbaka sina reservationer om de det grekiska offentliga underskottet och den grekiska offentliga skulden och godkände de rapporterade uppgifterna[24].Genom anmälan från april 2007 reviderades underskotten upp ytterligare för 2004 och särskilt för 2005. Ökningen avseende 2004 berodde främst på ny information om tidpunkten för bokföringen av transfereringar med EU:s budget som delvis kompenserades av en upprevidering av skatteinbetalningarna. Ökningen under 2005 berodde i huvudsak på en minskning av överskotten i andra statliga myndigheter.[pic]6. SlutsatserUnderskottet i den offentliga sektorns finanser sjönk från en högsta notering på 7,9 % av BNP 2004 till 2,6 % 2006, vilket låg under referensvärdet på 3 procent av BNP. De åtgärder som ligger bakom minskningen av underskottet under denna period är i huvudsak av varaktig natur, även om man under 2006 förlitade sig på engångsåtgärder på motsvarande 0,6 % av BNP. Det strukturella saldot, dvs. det konjunkturrensade saldot netto frånräknat engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, förbättrades med 4½ % av BNP mellan 2004 och 2006, mer än vad rådet hade rekommenderat, vilket är berättigat med tanke på den uppräkning av de senaste årens underskottsutfall som ägt rum efter det att rådet antog sina rekommendationer. Enligt 2007 års vårprognos från kommissionens avdelningar förväntas inflationen att minska till 2,4 % av BNP under 2007 (fortfarande inklusive engångsåtgärder på 0,5 % av BNP, utan vilka underskottet trots allt skulle komma att understiga 3 %) och, med antagande om oförändrad ekonomisk politik, svagt öka till 2,7 % av BNP 2008, men utan att engångsåtgärder behövde tillgripas, med en ytterligare marginell förbättring av det strukturella saldot. Det innebär att underskottet på ett trovärdigt och varaktigt sätt har tagits ner till en nivå under tröskeln 3 % av BNP.Den offentliga sektorns bruttoskuld minskade från 108½ % av BNP 2004 till 104½ % 2006 och förväntas enligt 2007 års vårprognos från kommissionens avdelningar att sjunka ytterligare till 97½ % av BNP till 2008 (med antagande om oförändrad politik). Skuldkvoten kan anses minska i tillräckligt snabb takt mot referensvärdet 60 % av BNP.De grekiska statistikmyndigheterna har förbättrat sina arbetsmetoder, vilket ledde till en minskning av de statistiska avvikelserna och en på det hela taget förbättrad kvalitet på de statistiska uppgifterna. Detta ledde till att Eurostat drog tillbaka sina reservationer om kvaliteten på de faktiskt rapporterade statistiska uppgifterna.Det framgår av en allsidig bedömning att det alltför stora underskottet i Grekland har korrigerats. Kommissionen rekommenderar därför rådet att upphäva sitt beslut om att det föreligger ett alltför stort underskott i Grekland.Tabell 3: De offentliga finansernas utveckling 2003–2008Saldo i de offentliga finanserna | -6.2 | -7.9 | -5.5 | -2.6 | -2.4 | -2.4 | -2.7 | -1.8 |– Totala intäkter | 43.0 | 42.1 | 41.6 | 43.2 | 43.0 | 43.2 | 42.5 | 43.6 |– Totala utgifter | 49.5 | 49.8 | 47.3 | 46.1 | 45.5 | 45.6 | 45.3 | 45.4 |Varav: | – ränteutgifter | 5.5 | 5.5 | 4.9 | 4.6 | 4.4 | 4.4 | 4.2 | 4.2 |– fasta bruttoinvesteringar | 4.0 | 4.2 | 3.5 | 3.6 | 3.5 | 3.5 | 3.5 | 3.5 |Primärt saldo | -0.7 | -2.4 | -0.6 | 2.0 | 2.0 | 2.0 | 1.5 | 2.4 |Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.6 | 0.5 | 0.0 | 0.0 | 0.0 |Strukturellt saldo(1) | -6.5 | -8.5 | -6.1 | -3.9 | -3.6 | -2.8 | -3.5 | -2.3 |Strukturellt primärsaldo(1) | -1.0 | -3.0 | -1.2 | 0.7 | 0.8 | 1.6 | 0.7 | 1.9 |Offentlig bruttoskuld(4) | 107.8 | 108.5 | 107.5 | 104.6 | 100.9 | 100.1 | 97.6 | 95.9 |Förändring i skuldkvot (a)= (b) + (c) + (d)) | -2.9 | 0.7 | -1 | -2.9 | -3.7 | -4.0 | -3.3 | -4.2 |Bidrag: | - strukturellt primärsaldo (b) | 0.7 | 2.4 | 0.6 | -2.0 | -2.0 | -2.0 | -1.5 | -2.4 |-”Snöbollseffekt" (c) | -3.1 | -2.8 | -2.7 | -3.2 | -2.4 | - | -2.6 | - |Stock-/flödesjustering (d) | -0.5 | 1.0 | 1.1 | 2.3 | 0.7 | 0.6 | 0.7 | 0.6 |Pm Real BNP-tillväxt (%) | 4.8 | 4.7 | 3.7 | 4.3 | 3.7 | 3.9 | 3.7 | 4.0 |Pm Produktionsgap | 0.6 | 1.5 | 1.4 | 1.7 | 1.5 | 0.9 | 1.6 | 1.1 |(1) (1) Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. (2) (2) Konjunkturrensat saldo, strukturellt saldo och produktionsgap enligt programmet som kommissionen beräknat på grundval av uppgifterna i programmet. För 2007 inkluderades inte i programmet de engångsåtgärder på ¼ procentenhet av BNP liksom varaktiga åtgärder som också uppgick till ¼ procentenhet av BNP som aviserades I april 2007. Totala inkomster och totala utgifter har justerats enligt de harmoniserade definitionerna i ENS95. (3) Med antagande om oförändrad politik. (4) Förändringen i bruttoskuldkvoten kan brytas ned enligt följande ekvation: [pic] där t står för tid; D, PD, Y och SF motsvarar den offentliga skulden, primärt underskott, nominell BNP respektive stock-/flödesjustering, och i och y står för den genomsnittliga kostnaden för skulden och nominell BNP-tillväxt. Termen inom parentes motsvarar ”snöbollseffekten”. Källor: 2007 års vårprognos från kommissionens avdelningar (KOM) och uppdateringen av stabilitetsprogrammet från december 2006. |Rekommendation tillRÅDETS BESLUTom upphävande av beslut 2004/917/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i GreklandEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDEmed beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 104.12,med beaktande av kommissionens rekommendation, ochav följande skäl:1.  På rekommendation av kommissionen i enlighet med artikel 104.6 i fördraget fastställdes genom rådets beslut 2004/917/EG[25] att det förelåg ett alltför stort underskott i Grekland. Rådet konstaterade att underskottet i den offentliga sektorns finanser var 3,2 % av BNP år 2003, vilket översteg fördragets referensvärde 3 % av BNP, medan den offentliga sektorns bruttoskuld uppgick till 103 % av BNP, vilket betydligt översteg fördragets referensvärde 60 % av BNP[26] .2.  I enlighet med artikel 104.7 i fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott[27] utfärdade rådet den 6 juli 2004 en rekommendation riktad till Grekland, på grundval av en rekommendation från kommissionen, i syfte att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra före utgången av 2005. Rekommendationen offentliggjordes.3.  I enlighet med artikel 104.8 beslutade rådet beslutade den 19 januari 2005, på grundval av en rekommendation från kommissionen, att Grekland inte hade vidtagit effektiva åtgärder som svar på rådets rekommendation enligt artikel 104.7[28] . Den 17 februari 2005 beslutade[29] rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, att i enlighet med artikel 104.9 förelägga Grekland att vidta åtgärder för att minska underskottet som rådet anser nödvändiga för att komma tillrätta med situationen med ett alltför stort offentligt underskott och förlängde tidsfristen för att korrigera underskottet, med ett år, till 2006.4.  I enlighet med artikel 104.12 i fördraget skall rådets beslut om att det föreligger ett alltför stort underskott upphävas när ett underskott i den berörda medlemsstaten enligt rådets mening har rättats till.5.  Enligt det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som fogats till fördraget skall kommissionen tillhandahålla det statistiska underlag som skall användas för tillämpningen av förfarandet. Som en del av tillämpningen av detta protokoll skall medlemsstaterna två gånger per år – före den 1 april och den 1 oktober – lämna uppgifter om budgetunderskott och skuldkvot och därmed sammanhängande nyckeltal i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen[30].6.  På grundval av de statistiska uppgifter som kommissionens statistikbyrå Eurostat har tillhandahållit i enlighet med artikel 8g.1 i förordning (EG) nr 3605/93 efter Greklands anmälan av uppgifter till kommissionen (som enligt bestämmelserna gjordes före 1 april 2007), och på grundval av 2007 års vårprognos från kommissionens avdelningar, kan följande slutsatser dras:7.  Underskottet i den offentliga sektorns finanser har reducerats från 7,9 % av BNP[31] 2004 till 2,6 % av BNP 2006, vilket understiger referensvärdet 3 % av BNP. Detta är identiskt med det mål som angavs i det uppdaterade stabilitetsprogrammet från december 2005.8.  Inkomstsidan och utgiftssidan bidrog i nästan lika stor utsträckning till den nominella justeringen på nästan 3 procentenheter av BNP i förhållande till 2005 års underskott på 5½ %. Uttryckt som andel av BNP ökade de totala intäkterna med 1½ procentenhet, varav indirekta skatter stod för ½ procentandel av BNP. Den återstående 1 procentenheten beror på ökade socialförsäkringsavgifter och andra inkomster, inklusive kapitaltransfereringar (EU-transfereringar). De totala utgifterna minskade med 1¼ procentenhet av BNP, främst till följd av minskningar av primära utgifter (med ½ % av BNP) och av ränteutgifter (¼ % av BNP). Kapitalutgifterna sjönk också med omkring ½ procentenhet av BNP. Engångsinkomster motsvarade 0,6 % av BNP. Förbättringen av det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot frånräknat engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) uppskattas för 2006 till 2¼ % av BNP.9.  I 2007 års vårprognos från kommissionens avdelningar beräknas underskottet för 2007 att minska ytterligare till 2,4 % av BNP. Detta ligger i linje med det officiella underskottsmålet på 2,4 % av BNP som fastställdes i det uppdaterade konvergensprogrammet från december 2006. I prognosen från kommissionens avdelningar inräknas emellertid ytterligare engångsinkomster uppgående till ¼ % av BNP liksom varaktiga utgiftsbesparande åtgärder som uppgår till omkring ¼ % av BNP, som båda tillkännagavs vid periodavgränsningsdatumet för 2007 års vårprognos från kommissionens avdelningar och således inte avspeglas i det officiella målet från december 2006. Trots detta är inte vårprognosens beräkning av underskottet 2007 bättre än målet, eftersom effekten av dessa nya åtgärder uppvägs av i) mer försiktiga tillväxtantaganden och ii) det faktum att de varaktiga åtgärder som aviseras för 2007 enligt kommissionens uppfattning inte fullt ut kan ersätta de lägre engångsinkomsterna. Utan engångsinkomster skulle underskottet fortfarande ha legat kvar under referensvärdet och uppgått till 2,9 % av BNP. Underskottet 2008 beräknas i vårprognosen uppgå till 2,7 % av BNP med antagande om oförändrad politik (inga engångsåtgärder har medräknats för 2008). Detta innebär att underskottet på ett trovärdigt och varaktigt sätt har tagits ner till en nivå under tröskeln 3 % av BNP. Det strukturella saldot beräknas under 2007 att förbättras med omkring ¼ procentenhet av BNP och, med antagande om oförändrad politik, med ett marginellt belopp 2008. Detta måste ställas mot behovet att göra framsteg i riktning mot det medelfristiga målet för de offentliga finanserna, vilket i Greklands fall är en budgetställning i balans i strukturella termer.10.  Den offentliga skulden har minskat från 108 ½ % av BNP 2004 till 104½ % 2006. Enligt 2007 års vårprognos beräknas skuldkvoten att minska ytterligare till omkring 97½ % vid slutet av 2008, vilket fortfarande betydligt överstiger referensvärdet 60 % av BNP. Skuldkvoten kan anses minska i tillräckligt snabb takt mot referensvärdet 60 % av BNP.11.  De grekiska statistikmyndigheterna har förbättrat sina arbetsmetoder, vilket ledde till en väsentlig minskning av de statistiska avvikelserna och en på det hela taget förbättrad kvalitet på de statistiska uppgifterna. Detta ledde till att Eurostat drog tillbaka sina reservationer om kvaliteten på de faktiskt rapporterade statistiska uppgifterna.12.  Rådet anser att det alltför stora underskottet i Grekland har korrigerats och att beslut 2004/917/EG därför skall upphävas.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Det framgår av en allsidig bedömning att det alltför stora underskottet i Grekland har korrigerats.Artikel 2Beslut 2004/917/EG skall upphävas.Artikel 3Detta beslut riktar sig till Hellenska republiken.Utfärdat i BrysselPå rådets vägnarOrdförande [1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 5).[2] EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordning senast ändrad genom förordning (EG) nr 2103/2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 1).[3] Greklands senaste anmälan återfinns på följande webbplats:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.[4] SEK (2004) 623 slutlig. Sifferuppgifter avseende det offentliga underskottet och den offentliga bruttoskulden för 2003 reviderades vid ett flertal tillfällen (se faktaruta). Enligt de senaste statistiska uppgifterna motsvarade underskottet och skulden under 2003 6,2 % av BNP respektive 107,8 % av BNP.[5] EGT L 389, 30.12.2004, s. 25.[6] Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Grekland återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp_list_en.htm.[7] EUT L 107, 28.4.2005, s. 24.[8] EUT L 153, 16.6.2005, s. 29.[9] SEK(2005) 443.[10] Eurostat News Release 55/2007 av den 23 april 2007.[11] BNP i detta dokument hänför sig till de oreviderade BNP-serier som de grekiska myndigheterna lämnade in i form av en bilaga till anmälan från april 2007 enligt förfarandet vid alltför stora underskott och inte de "reviderade" uppgifter som de grekiska myndigheterna lämnade in i oktober 2006, vilka skulle kunna leda till en uppskrivning av nominell *BNP med omkring 26 % per år sedan 2000. Med hänsyn till revideringens storlek och komplexitet är den fortfarande föremål för Eurostats undersökning.[12] I ENS95 kontraktsmässiga arrangemang mellan två parter som kommer överens om att utbyta, över tid och enligt förhandsbestämda regler, betalningsströmmar från likvärdiga skuldbelopp. De vanligaste varianterna är ränteswappar, valutaswappar och crosshandelsvalutaswappar ("cross-currency interest swaps"). Inga av de resulterande betalningarna betraktas som inkomst av egendom och alla avvecklingar skall redovisas i den finansiella balansen.[13] Enligt förordning nr 2558/2001 (EGT L 344, 28.12.2001, s. 1), genom vilken ENS95 ändrades, är swapprelaterade flöden finansiella transaktioner och skall därför inte inkluderas vid beräkningen av offentliga underskott. Enligt samma förordning skall emellertid sådana flöden, för tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott, fortfarande redovisas som ränta. I Greklands fall har swaprelaterade flöden bidragit till att minska underskottet i de offentliga finanserna för 2006, som är relevant för förfarandet vid alltför stora underskott, med 0,29 % av BNP.[14] I september 2006 anmälde de grekiska myndigheterna en uppskrivning av de nominella BNP-siffrorna med 26 %. Denna uppskrivning skulle kunna betyda att denominatoreffekten av en högre BNP kan komma att minska underskottet till strax under 2 %. Enligt preliminära uppskattningar skulle emellertid den medföljande uppskrivningen av bruttonationalinkomsten kunna leda till en varaktig ökning av Greklands bidrag till EU:s budget med knappt ¼ % av BNP, liksom till en engångsbetalning av resterande belopp på ett sådant bidrag på omkring ¾ % av BNP, vilket skulle belasta 2007 års budgetsaldo. Detta skulle kunna resultera i ett underskott nära men dock under 3 % av BNP. Det bör emellertid understrykas att dessa uppskattningar endast grundas på uppgifterna i Greklands anmälan. I oktober 2006 sköt BNI-kommittén upp sitt yttrande om de nya statistiska uppgifter som Grekland lämnat in och kommer att avge sitt yttrande senare under 2007 när väl Eurostats grundliga analys av de grekiska statistikuppgifterna har slutförts. Endast därefter kan kommissionen avgöra vilken BNP-nivå som bör gälla och de faktiska följderna med avseende på Greklands bidrag till EU:s budget".[15] Dessa åtgärder hade ratificerats i den rapport av den 30 april 2007 om förfarandet vid alltför stora underskott som Grekland lämnade in i överensstämmelse med rådes rekommendation enligt artikel 104.9.[16] EUT C 70, 27.3.2007, s. 9.[17] Greklands finansminister deklarerade offentligt den 24 april att den grekiska regeringen hade beslutat att flytta fram tidsfristen för att uppnå det medelfristiga målet med en budget i balans eller som uppvisar överskott från 2012 till 2010, dvs. två år tidigare än vad som planerades i uppdateringen i december 2006 av det grekiska stabilitets- och tillväxtprogrammet. Dessa åtgärder hade ratificerats i den rapport av den 30 april 2007 om förfarandet vid alltför stora underskott som Grekland lämnade in i överensstämmelse med rådes rekommendation enligt artikel 104.9.[18] Detta belopp skall betalas i tio delbetalningar.[19] Se not från Eurostat om "Stock-flow adjustment (SFA) for the Member States, the euro area and the EU27 for the period 2003-2006, as reported in the April 2007 EDP notification" på följande webbplats: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/STOCK_FLOW_2007/EN/STOCK_FLOW_2007-EN.PDF.[20] Se även Europeiska kommissionen, Offentliga finanser i EMU – 2005, European Economy, 3, särskilt faktaruta I.1.[21] Eurostats pressmeddelande (Eurostat News Release) nr 117/2004.[22] Pressmeddelande från Eurostat nr 39/2005, 120/2005 och 48/2006.[23] Metodbesök infördes genom artiklarna 8d och 8e i rådets förordning nr 3605/93. Dessa besök syftar till att övervaka de förfaranden och de nationalräkenskaper som ligger till grund för de rapporterade faktiska uppgifterna och till att dra detaljerade slutsatser om kvaliteten om de rapporterade uppgifternas kvalitet. De äger rum "om väsentliga risker eller potentiella problem i fråga om uppgifternas kvalitet konstateras, särskilt om de rör de metoder, begrepp och klassificeringar som använts för att ta fram de uppgifter som medlemsstaterna är skyldiga att rapportera". Rapporten från det metodiska besöket finns på följande webbplats: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=portal.[24] Eurostats pressmeddelande (Eurostat News Release) nr 139/2006.[25] EUT L 389, 30.12.2004, s. 25.[26] Sifferuppgifterna om det offentliga underskottet och den offentliga bruttoskulden för 2003 reviderades vid ett flertal tillfällen. Enligt de senaste statistiska uppgifterna motsvarade underskottet och skulden under 2003 6,2 % av BNP respektive 107,8 % av BNP.[27] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 5).[28] EUT L 107, 28.4.2005, s. 24.[29] EUT L 153, 16.6.2005, s. 29.[30] EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordning senast ändrad genom förordning (EG) nr 2103/2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 1).[31] BNP i detta beslut hänför sig till de oreviderade BNP-serierna och inte till de "reviderade" BNP-uppgifter som de grekiska myndigheterna lämnade in i oktober 2006 och april 2007.


               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 3.8.2017
            COM(2017) 414 final
            Rekommendation till
            RÅDETS BESLUT
            om godkännande av ingåendet, av Europeiska kommissionen, på Europeiska atomenergigemenskapens vägnar, av protokollet till partnerskaps- och samarbetsavtalet om upprättande av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kirgizistan, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

               MOTIVERING

               Avtalet om partnerskap och samarbete som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kirgizistan, å andra sidan (nedan kallat avtalet), undertecknades i Bryssel den 9 februari 1995 och trädde i kraft den 1 juli 1999.

               Enligt anslutningsakten för Republiken Kroatien ska landet tillträda internationella avtal som undertecknats eller ingåtts av Europeiska unionen och dess medlemsstater genom protokoll till avtalen i fråga.

               Genom rådets beslut av den 14 september 2012
                  1
                bemyndigades kommissionen att inleda förhandlingar med de berörda tredjeländerna i syfte att ingå relevanta protokoll. Förhandlingarna med Republiken Kirgizistan slutfördes genom att verbalnoter utväxlades.

               Genom det föreslagna protokollet blir Republiken Kroatien avtalsslutande part i avtalet och förpliktigas EU att tillhandahålla den giltiga versionen av avtalet på kroatiska.

               Kommissionen bedömer att resultatet av förhandlingarna är tillfredsställande och föreslår att protokollet undertecknas och ingås. Genom den bifogade rekommendationen rekommenderar kommissionen härmed rådet att godkänna Europeiska kommissionens ingående, på Europeiska atomenergigemenskapens vägnar, av protokollet till partnerskaps- och samarbetsavtalet om  upprättande av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kirgizistan, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen.

               Den bifogade rekommendationen läggs fram tillsammans med följande:

               ii)Förslaget till rådets beslut om undertecknande och provisorisk tillämpning av protokollet på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar.

               iii)Förslaget till rådets beslut om ingående av protokollet på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar.

               Rekommendation till

               RÅDETS BESLUT

               om godkännande av ingåendet, av Europeiska kommissionen, på Europeiska atomenergigemenskapens vägnar, av protokollet till partnerskaps- och samarbetsavtalet om upprättande av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kirgizistan, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

               med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 101 andra stycket,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

               av följande skäl:

               1)I enlighet med artikel 6.2 i anslutningsakten för Republiken Kroatien ska Republiken Kroatiens anslutning till partnerskaps- och samarbetsavtalet om upprättande av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kirgizistan, å andra sidan, (nedan kallat avtalet)
                  2
                godkännas genom ett protokoll till avtalet.

               2)Den 14 september 2012 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med de berörda tredjeländerna
                  3
               . Förhandlingarna med Republiken Kirgizistan slutfördes genom att verbalnoter utväxlades.

               3)Kommissionens ingående av protokollet bör godkännas när det gäller frågor som omfattas av Europeiska atomenergigemenskapens behörighet.

               4)Undertecknandet och ingåendet av protokollet omfattas av ett separat förfarande när det gäller frågor som omfattas av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

               Enda artikel

               Härmed godkänns kommissionens ingående, på Europeiska atomenergigemenskapens vägnar, av protokollet till partnerskaps- och samarbetsavtalet om upprättande av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kirgizistan, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen
                  4
               .

               Utfärdat i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)
                  Rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar om anpassning, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen, av avtal som har undertecknats eller ingåtts av Europeiska unionen eller Europeiska unionen och dess medlemsstater med ett eller flera tredjeländer eller internationella organisationer (rådsdok. 13351/12 LIMITED).

                     (2)
                  Rådets och kommissionens beslut 1999/491/EG, EKSG, Euratom av den 12 maj 1999 om ingående av partnerskaps- och samarbetsavtalet om upprättande av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kirgizistan, å andra sidan (EGT L 196, 28.7.1999, s. 48).

                     (3)
                  Rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar om anpassning, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen, av avtal som har undertecknats eller ingåtts av Europeiska unionen eller Europeiska unionen och dess medlemsstater med ett eller flera tredjeländer eller internationella organisationer (rådsdok. 13351/12 LIMITED).

                     (4)
                  Texten till protokollet finns införd i ...[insert OJ reference], tillsammans med beslutet om undertecknande på unionens och medlemsstaternas vägnar.