				|

		52014PC0430

			Förslag till RÅDETS BESLUT om upphävande av beslut 2010/290/EU om förekomsten av ett alltför stort underskott i Slovakien /* COM/2014/0430 final */

			   	Förslag till
RÅDETS BESLUT
om upphävande av beslut 2010/290/EU om
förekomsten av ett alltför stort underskott i Slovakien
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT
DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.12,
med beaktande av Europeiska kommissionens
förslag, och
av följande skäl:
(1)       Efter en rekommendation från
kommissionen fastslog rådet genom sitt beslut 2010/290/EU av den 2 december
2009[1] att det förelåg ett
alltför stort underskott i Slovakien. På grundval av de uppgifter som de
slovakiska myndigheterna lämnade i oktober 2009 konstaterade rådet att det
offentliga underskottet beräknades nå 6,3 % av BNP år 2009, vilket
översteg fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Samtidigt skulle den
offentliga bruttoskulden ligga på 36 % av BNP, vilket klart understiger
fördragets referensvärde på 60 % av BNP[2].
(2)       I enlighet med artikel 126.7
i fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli
1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid
alltför stora underskott[3],
och på grundval av en rekommendation från kommissionen, utfärdade rådet den 2
december 2009 en rekommendation till Slovakien. Landet uppmanas där att
korrigera det alltför stora underskottet senast 2013. Rekommendationen
offentliggjordes.
(3)       Enligt artikel 4 i
protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som fogats till
fördragen ska kommissionen tillhandahålla de uppgifter som ska användas för
genomförandet av förfarandet. Som en del av tillämpningen av detta protokoll
ska medlemsstaterna två gånger per år – före den 1 april och 1 oktober – lämna
uppgifter om offentliga underskott och skulder och därmed sammanhängande
nyckeltal i enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 479/2009 av den
25 maj 2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora
underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska
gemenskapen[4].
(4)       Vid överväganden om att
upphäva ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott bör rådets
beslut grundas på anmälda uppgifter. Dessutom bör ett beslut om förekomsten av
ett alltför stort underskott bara upphävas, om kommissionens prognoser visar
att underskottet inte kommer att överstiga referensvärdet på 3 % av BNP under prognosperioden[5].
(5)       Det berättigat att dra
följande slutsatser, på grundval av uppgifter som kommissionen (Eurostat) har
lämnat i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 479/2009, efter
Slovakiens anmälan före den 1 april 2014, och på grundval av kommissionens
vårprognos 2014 :
–
Efter att ha nått en kulmen på 8 % av BNP år
2009 nedbringades det offentliga underskottet i Slovakien till 2,8 % under
2013, i enlighet med rådets rekommendation av den 2 december 2009. Minskningen
av underskottet berodde på finanspolitisk konsolidering på både inkomst- och
utgiftssidan, inbegripet engångsåtgärder.
–
I stabilitetsprogrammet för 2014 är målet nominella
underskott på 2,6 % av BNP år 2014 och en ytterligare minskning till
2,5 % år 2015, 1,6 % år 2016 och 0,5 % år 2017. I kommissionens
vårprognos 2014 beräknas det offentliga underskottet öka något till 2,9 %
av BNP år 2014 och sedan sjunka till 2,8 % år 2015. Underskottet väntas
således ligga kvar under fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden.
–
Det strukturella saldot förbättrades i genomsnitt
med 1½ % av BNP varje år mellan 2009 och 2013 (dvs. efter justeringar för
konjunkturcykeln och netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga
åtgärder). Det beräknas försämras något under 2014 men förbättras under 2015,
med oförändrad politik. I detta sammanhang tycks en avvikelse uppstå på 0,3 %
av BNP i förhållande till den nödvändiga korrigeringen av det strukturella
saldot för att under 2014 uppnå målet på medellång sikt. Detta tyder på att det
behövs förstärkta finanspolitiska åtgärder för att paktens förebyggande del ska
efterlevas, på grund av den ökande risken för en avvikelse från den nödvändiga
anpassningsbanan.
–
Den offentliga bruttoskulden uppgick till
55,4 % av BNP år 2013. I kommissionens vårprognos 2014 beräknas den
offentliga skulden öka ytterligare till 56,3 % av BNP år 2014 och till
57,8 % år 2015.
(6)       Rådet påminner om att
Slovakien från och med 2014, som är året efter korrigeringen av det alltför
stora underskottet, omfattas av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande
del och i tillräcklig takt bör göra framsteg mot målet på medellång sikt,
inklusive respektera utgiftsriktmärket.
(7)       Ett rådsbeslut om att det
föreligger ett alltför stort underskott ska enligt artikel 126.12 i fördraget upphävas,
när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets
uppfattning har korrigerats.
(8)       Rådet anser att det alltför
stora underskottet i Slovakien har korrigerats och beslut 2010/290/EU bör
därför upphävas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Det framgår av en allsidig bedömning att det
alltför stora underskottet i Slovakien har korrigerats.
Artikel 2
Beslut 2010/290/EU ska upphöra att gälla.
Artikel 3
Detta beslut riktar sig till Republiken
Slovakien.
Utfärdat i Bryssel den
                                                                       På
rådets vägnar
                                                                       Ordförande
[1]               EUT L 125, 21.5.2010, s. 48.
[2]               Det offentliga underskottet och den offentliga skulden
för 2009 hamnade på 8 % respektive 35,6 % av BNP.
[3]               EGT L 209, 2.8.1997, s. 6.
[4]               EUT L 145, 10.6.2009, s. 1.
[5]               I enlighet med Närmare angivelser för genomförandet av
stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och
konvergensprogrammens innehåll och utformning av den 3 september 2012
(”Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and
Guidelines on the format and content of Stability and Convergence Programmes”).
Se följande länk:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


title: Kommissionens rekommendation av den 5 juni 2008 om begränsning av det civilrättsliga ansvaret för lagstadgade revisorer och revisionsföretag [delgivet med nr K(2008) 2274] (Text av betydelse för EES)

text:
               21.6.2008

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 162/39

      KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

   av den 5 juni 2008
   om begränsning av det civilrättsliga ansvaret för lagstadgade revisorer och revisionsföretag
   [delgivet med nr K(2008) 2274]
   (Text av betydelse för EES)
   (2008/473/EG)
   EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 211 andra strecksatsen, och
   av följande skäl:

               (1)

               I Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG av den 17 maj 2006 om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG samt om upphävande av rådets direktiv 84/253/EEG (1) föreskrivs minimiharmonisering av lagstadgade revisionskrav. Enligt artikel 31 i det direktivet ska kommissionen lägga fram en rapport om följderna av de nationella ansvarsbestämmelserna för utförandet av lagstadgade revisioner på de europeiska kapitalmarknaderna och om försäkringsvillkoren för lagstadgade revisorer och revisionsföretag och, om den anser det lämpligt, utfärda rekommendationer.

               (2)

               För att kapitalmarknader ska fungera smidigt krävs varaktig revisionskapacitet och en konkurrenskraftig marknad för revisionstjänster där det finns ett tillräckligt urval revisionsföretag som kan och är villiga att utföra lagstadgade revisioner av företag vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i en medlemsstat. Den stadigt ökande volatiliteten i företagens börsvärden har dock gjort att risken för att ställas till ansvar har ökat betydligt samtidigt som tillgången till försäkringsskydd mot riskerna i samband med sådan revision har blivit mer och mer begränsad.

               (3)

               Eftersom obegränsat solidariskt ansvar kan avskräcka revisionsföretag och revisionsnätverk från att gå in på den internationella revisionsmarknaden för börsnoterade företag i gemenskapen, finns det små utsikter för att eventuella nya revisionsnätverk ska kunna utföra lagstadgade revisioner av sådana företag.

               (4)

               Följaktligen bör ansvaret begränsas för revisorer och revisionsföretag, inklusive koncernrevisorer, som utför lagstadgade revisioner av börsnoterade företag. En begränsning av ansvaret är dock inte berättigad när det rör sig om en revisors avsiktliga åsidosättande av god revisionssed, och en begränsning bör därför inte gälla i sådana fall. En sådan begränsning bör heller inte inverka menligt på den skadelidande partens rätt till rimlig kompensation.

               (5)

               Eftersom det råder stor skillnad mellan medlemsstaternas system för civilrättsligt ansvar är det i nuläget lämpligt att varje enskild medlemsstat själv kan välja den begränsningsmetod som den anser vara lämpligast för dess system för civilrättsligt ansvar.

               (6)

               Medlemsstaterna bör således i nationell lagstiftning kunna fastställa ett tak för revisorernas ansvar. Som alternativ bör medlemsstaterna i nationell lagstiftning kunna införa ett system med proportionellt ansvar där lagstadgade revisorer och revisionsföretag endast ansvarar för sin del i den skada som orsakats, utan att vara solidariskt ansvariga med andra parter. I medlemsstater där skadeståndsanspråk på lagstadgade revisorer endast kan ställas av det reviderade företaget och inte av enskilda aktieägare eller tredje part, bör medlemsstaterna även ha möjlighet att tillåta företaget, dess aktieägare och revisorn att fastställa begränsningen av revisorns ansvar, förutsatt att det finns lämpligt skydd för investerarnas rättigheter i det reviderade företaget.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.
   Syfte

               1.

               Denna rekommendation gäller det civilrättliga ansvaret för revisorer och revisionsföretag som utför lagstadgad revision av sammanställd redovisning eller årsbokslut för ett företag som är registrerat i en medlemsstat och vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i en medlemsstat.

         Ansvarsbegränsning

               2.

               Revisorers och revisionsföretags civilrättliga ansvar vid åsidosättande av god revisionssed bör begränsas, utom vid den lagstadgade revisorns eller revisionsföretagets avsiktliga åsidosättande av god revisionssed.

               3.

               Ansvarsbegränsningen bör gälla gentemot det reviderade företaget och alla andra parter som enligt nationell lagstiftning har rätt att göra anspråk på kompensation.

               4.

               En begränsning av det civilrättsliga ansvaret bör inte hindra skadelidande parter från att få rimlig kompensation.

         Metoder för att begränsa ansvaret

               5.

               Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att begränsa ansvaret. För det ändamålet rekommenderas att särskilt en eller flera av följande metoder används:

                           a)

                           Fastställande av ett maximibelopp eller en formel för beräkning av ett sådant belopp.

                           b)

                           Fastställande av en rad principer enligt vilka en lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag endast ansvarar för sin faktiska del i den förlust som vållats en skadelidande och således inte har solidariskt ansvar med andra som gjort sig skyldiga till överträdelser.

                           c)

                           Införande av en bestämmelse som tillåter ett företag som ska revideras och den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget att fastställa en begränsning av ansvaret i ett avtal.

               6.

               Om ansvaret begränsas i ett avtal enligt punkt 5 c bör medlemsstaterna se till att följande villkor är uppfyllda:

                           a)

                           Avtalet kan bli föremål för rättslig prövning.

                           b)

                           Med hänsyn till det företag som ska revideras ska ansvarsbegränsningen beslutas kollektivt av de ledamöter av förvaltnings-, lednings- och tillsynsorgan som avses i artikel 50b i direktiv 78/660/EEG (2) eller, när det gäller en koncernrevision, i artikel 36a i direktiv 83/349/EEG (3) och beslutet ska godkännas av det reviderade företagets aktieägare.

                           c)

                           Begränsningen och eventuella ändringar av den offentliggörs i noterna till det reviderade företagets redovisning.

               7.

               Före antagande av föreskrifter för tillämpning av någon av de metoder som avses i punkt 5 a, 5 b eller 5 c eller av någon annan ansvarsbegränsande metod som är förenlig med punkterna 2, 3 och 4 bör en medlemsstat beakta följderna för finansiella marknader och investerare och för villkoren för tillgång till marknaden för lagstadgad revision för börsnoterade företag samt följderna för revisionskvaliteten, möjligheten att försäkra sig mot risker och de företag som ska revideras.

         Uppföljning

               8.

               Medlemsstaterna uppmanas informera kommissionen om åtgärder som vidtagits med anledning av denna rekommendation senast den 5 juni 2010.

         Adressater

               9.

               Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdad i Bryssel den 5 juni 2008.

            På kommissionens vägnar

         Charlie McCREEVY

            Ledamot av kommissionen

      (1)  EUT L 157, 9.6.2006, s. 87. Direktivet ändrat genom direktiv 2008/30/EG (EUT L 81, 20.3.2008, s. 53).

      (2)  EGT L 222, 14.8.1978, s. 11. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/46/EG (EUT L 224, 16.8.2006, s. 1).

      (3)  EGT L 193, 18.7.1983, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/99/EG (EUT L 363, 20.12.2006, s. 137).


Avis juridique important

|

31999H0829

1999/829/Euratom: Europeiska kommissionens rekommendation av den 6 december 1999 om tillämpningen av artikel 37 i Euratomfördraget [delgivet med nr K(1999) 3932]

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 324 , 16/12/1999 s. 0023 - 0043

EUROPEISKA KOMMISSIONENS REKOMMENDATIONav den 6 december 1999om tillämpningen av artikel 37 i Euratomfördraget[delgivet med nr K(1999) 3932](1999/829/Euratom)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATIONmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artiklarna 37 och 124 i detta,efter samråd med den grupp personer som Vetenskapliga och tekniska kommittén har utsett i enlighet med artikel 31 i fördraget, ochav följande skäl:1. Enligt artikel 37 skall varje medlemsstat tillhandahålla kommissionen sådana allmänna upplysningar om varje plan för deponering av radioaktivt avfall av alla slag, som gör det möjligt att fastställa om planens genomförande kan medföra en radioaktiv kontamination av vatten, jord eller luft i någon annan medlemsstat. Kommissionen skall efter att ha hört den expertgrupp som avses i artikel 31 yttra sig inom sex månader.2. Mot bakgrund av de erfarenheter som erhållits genom tillämpningen av kommissionens rekommendationer av den 16 november 1960(1), 82/181/Euratom(2) och 91/4/Euratom(3) om tillämpningen av artikel 37 i Euratomfördraget.3. Europeiska gemenskapernas domstol fastslog i mål 187/87(4) av den 22 september 1987 att "artikel 37 i Euratomfördraget skall tolkas på så sätt att de allmänna upplysningarna om en plan för deponering av radioaktivt avfall skall tillhandahållas kommissionen innan tillstånd till sådan deponering ges av den berörda medlemsstatens behöriga myndigheter".4. I samma dom konstaterade EG-domstolen följande: "Av dessa överväganden följer att när det i en medlemsstat krävs tillstånd för deponering av radioaktivt avfall är det, för att kommissionens yttrande skall få full verkan, absolut nödvändigt att denna medlemsstat får kännedom om yttrandet innan den beviljar tillståndet."5. Syftet med artikel 37 är att förebygga all eventuell radioaktiv kontaminering av en annan medlemsstat. Kommissionen anser efter samråd med ovannämnda gruppen att deponering av radioaktivt avfall i samband med vissa verksamheter inte utgör en risk för radioaktiv kontaminering av en annan medlemsstat.6. I undantagsfall kan kommissionen på grundval av erhållen information begära att allmänna upplysningar om en plan för deponering av radioaktivt avfall skall lämnas när deponering, enligt denna rekommendation, inte anses kunna leda till kontaminering av en annan medlemsstat. Kommissionens yttrande kan i så fall gälla ett tillstånd som har utfärdats tidigare.7. De grundläggande säkerhetsnormerna för skydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning har ändrats genom direktiv 96/29/Euratom(5), och tillämpningen av artikel 37 bör återspegla dessa ändringar i förekommande fall.8. För att kunna utvärdera planer för deponering på ett enhetligt sätt, är det nödvändigt att specificera vilka typer av verksamhet som kan resultera i deponering av radioaktivt avfall enligt artikel 37 i Euratomfördraget samt att för de olika verksamhetstyperna specificera vilken information som skall tillhandahållas som allmänna upplysningar.9. Alla medlemsstater har meddelat att de kommer att upphöra med havsdumpning.HÄRIGENOM REKOMMENDERAS.1. Med "deponering av radioaktivt avfall" enligt artikel 37 i Euratomfördraget avses all planerad deponering eller oavsiktliga utsläpp i miljön av radioaktiva ämnen i gasform, vätskeform eller fast form i samband med de verksamheter som förtecknas nedan.1) Drift av kärnreaktorer.2) Upparbetning av bestrålat kärnbränsle.3) Brytning, malning och omvandling av uran och torium.4) U-235 anrikning av uran.5) Tillverkning av kärnbränsle.6) Lagring av bestrålat kärnbränsle i anläggningar avsedda för detta(6).7) Hantering och bearbetning av radioaktiva ämnen i industriell skala(7).8) Behandling eller lagring av radioaktivt avfall(8) som uppstår vid verksamheterna under punkterna 1 till 7 och punkt 9.9) Nedmontering av kärnreaktorer och upparbetningsanläggningar.10) Placering av radioaktivt avfall ovan eller under jord utan avsikt att återvinna det.11) Havsdumpning av radioaktivt avfall(9).12) Nedgrävning av radioaktivt avfall i havsbottnen(10).13) Arbetsuppgifter som inbegriper exponering för naturliga strålkällor och som de berörda medlemsstaterna anser uppfyller villkoren i avdelning VII i de grundläggande säkerhetsnormerna och därmed är problematiska vad gäller deponering av radioaktivt avfall samt som kräver förhandstillstånd.14) Alla övriga verksamheter.2. De "allmänna upplysningar" som avses i artikel 37 i Euratomfördraget inbegriper följande:- För verksamheterna under punkterna 1 till 8 de uppgifter som anges i bilaga 1.- För verksamheterna under punkt 9 de uppgifter som anges i bilaga 2.- För verksamheterna under punkt 10 de uppgifter som anges i bilaga 3.- För verksamheterna under punkterna 11 och 12 de uppgifter som kommissionen begär från fall till fall.- För verksamheterna under punkt 13 de relevanta uppgifter som krävs i bilaga 1 för särskilda verksamheter (kapitlen 6 och 7 är vanligen inte tillämpliga).3. Verksamheter som omfattas av punkt 1.14 anses inte kunna resultera i radioaktiv kontaminering av en annan medlemsstat, vilket är viktigt ur hälsosynpunkt, förutom i särskilda fall, varvid kommissionen begär att få allmänna upplysningar.4. Om en medlemsstat har för avsikt att ändra en plan för deponering av radioaktivt avfall, gäller följande villkor för givandet av allmänna upplysningar:4.1.a) Om en medlemsstat har för avsikt att ändra en plan för deponering av radioaktivt avfall, om vilken ett yttrande redan har avgivits enligt bestämmelserna i artikel 37, skall de allmänna upplysningarna utgöras av åtminstone de uppgifter som begärs på standardblanketten i bilaga 4, om de tillåtna gränserna eller de berörda bestämmelserna för deponering av radioaktivt avfall är mindre restriktiva än den befintliga planen eller om de eventuella följderna av det referensolycksscenario eller de referensolycksscenarier som utvärderats vid utfärdandet av tillstånd har ökat.4.1.b) Om kommissionen inte begär att få allmänna upplysningar, behöver sådana inte lämnas om ett nytt tillstånd inte krävs,eller om- ändringen av planen för deponering av radioaktivt avfall innebär oförändrade eller mer restriktiva tillåtna gränser och bestämmelser i anknytning till detta än i den befintliga planen, och- de eventuella konsekvenserna av referensolycksscenariot eller referensolycksscenarierna är desamma eller har minskat.4.2 När det gäller en plan för deponering av radioaktivt avfall, om vilken inget yttrande redan har avgivits enligt bestämmelserna i artikel 37, skall allmänna upplysningar lämnas förutom i det fall när medlemsstaten överlämnar till kommissionen en utlåtelse som visar att villkoren i punkt 4.1.b följs.5. "Allmänna upplysningar" lämnas till kommissionen5.1 alltid när det är möjligt inom ett år men inte mindre än sex månader- innan tillstånd för deponering av radioaktivt avfall har utfärdats av behöriga myndigheter, eller- innan de verksamheter för vilka tillstånd för deponering inte krävs har inletts, eller- för verksamheterna under punkt 9, om de föreslagna tillåtna gränserna och därmed anknutna bestämmelser för deponering av radioaktivt avfall är mindre restriktiva än de som ingår i planen för den befintliga anläggningen, eller om de eventuella följderna enligt referensolycksscenariot eller referensolycksscenarierna har ökat, innan något motsvarande nytt tillstånd för deponering av radioaktivt avfall har utfärdats av de behöriga myndigheterna, och5.2 senast sex månader efter kommissionens begäran att få allmänna upplysningar i enlighet med punkt 3, utan att det påverkar tillämpningen av tillstånd som har utfärdats av de behöriga myndigheterna innan kommissionen lade fram sin begäran. Alla tillstånd som har utfärdats innan kommissionen begärde att få allmänna upplysningar skall granskas mot bakgrund av det efterföljande yttrandet från kommissionen.6. Eftersom den berörda medlemsstaten ansvarar för tillhandahållandet av en plan för deponering av radioaktivt avfall, ansvarar denna stat för alla uppgifter som lämnas till kommissionen om denna plan.7. Den berörda medlemsstaten informerar kommissionen om de åtgärder som den planerar att vidta till följd av en rekommendation som kommissionen har gett i ett yttrande om en plan för deponering.8. Medlemsstaten lämnar följande uppgifter till kommissionen för kännedom:a) Tillståndet eller tillstånden för deponering av radioaktivt avfall så att det eller de kan jämföras med de uppgifter som ingår i de allmänna upplysningar som yttrandet grundar sig på.b) Helst årligen och åtminstone vartannat år ett meddelande om radioaktiva utsläpp i vatten eller i luften som skett under en specifik period från kärnreaktorer och upparbetningsanläggningar och, i förekommande fall, om granskningar av tillstånd för deponering av radioaktivt avfall som genomförts under den berörda tidsperioden. Meddelandet bör överlämnas inom nio månader efter denna tidsperiod.Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.Den ersätter rekommendation 91/4/Euratom.Utfärdad i Bryssel den 6 december 1999.På kommissionens vägnarMargot WALLSTRÖMLedamot av kommissionen(1) EGT 81, 21.12.1960, s. 1893/60.(2) EGT L 83, 29.3.1982, s. 15.(3) EGT L 6, 9.1.1991, s. 16.(4) Rättsfallssamlingen (1988), s. 5013.(5) EGT L 159, 29.6.1996, s. 1, skall genomföras före maj år 2000.(6) Förutsatt att verksamheten inte ingår i en plan som har överlämnats under ett annat namn.(7) Utom industriverksamhet som inbegriper naturliga strålkällor och som omfattas av avdelning VII i de grundläggande säkerhetsnormerna (direktiv 96/29/Euratom).(8) Förutsatt att verksamheten inte ingår i en plan som har överlämnats under ett annat namn.(9) För närvarande har ingen medlemsstat för avsikt att göra detta.(10) För närvarande har ingen medlemsstat för avsikt att göra detta.BILAGA 1"ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR"om verksamheterna under punkterna 1 till 8INLEDNING- Allmän presentation av planen.- Den nuvarande situationen inom tillståndsförfarandet och planerat stegvist idrifttagande.1. Lokaliseringsorten och dess omgivning1.1 Geografiska, topografiska och geologiska uppgifter om lokaliseringsorten och området, vilket inbegriper- en karta över området, av vilken lokaliseringsortens läge och geografiska koordinater framgår (grader, minuter),- relevanta kännetecken för området,- anläggningens lokalisering i förhållande till andra anläggningar med utsläpp som bör beaktas i anslutning till utsläppen från den berörda anläggningen,- platsens lokalisering i förhållande till andra medlemsstater och avståndet till gränserna och de närmaste storstadsområdena samt deras invånarantal.1.2 Seismologi- Seismisiteten i området samt uppgifter om den högsta sannolika seismisiteten och vilken hänsyn som tagits till anläggningens förväntade seismiska motståndskraft.1.3 HydrologiNär det gäller en anläggning som finns nära vatten, som kan medföra en potentiell kontamineringsväg till en annan medlemsstat, skall hydrologiska förhållanden som även inbegriper en närliggande medlemsstat eller medlemsstater beskrivas kort. Till exempel- en kort beskrivning av kontamineringsvägen eller kontamineringsvägarna, tillflöden, utlopp i hav, vattentäkter, översvämningsområden osv.,- det genomsnittliga, största och minsta vattenflödet och dess förekomstfrekvens,- grundvatten, grundvattennivå och grundvattenflöde,- en kort beskrivning av kustområdena,- riktning och styrka för havsströmmar, tidvatten och cirkulationsmönster, både lokalt och regionalt,- översvämningsrisk och möjligheter att skydda anläggningen.1.4 MeteorologiDet lokala klimatet med frekvensfördelning för- vindriktning och vindstyrka,- nederbördsmängd och nederbördsvaraktighet,- varje vindriktningssektor, spridningsförhållanden i atmosfären, temperaturinversionens varaktighet.1.5 Naturresurser och livsmedelEn kort beskrivning av- områdets jordmånskarakteristika och ekologiska förhållanden,- vattenanvändningen i området och, i förekommande fall, i närliggande medlemsstater,- huvudsakliga källor för livsmedelsproduktion i området och, i förekommande fall, i andra medlemsstater: grödor, boskapsuppfödning, fiske, jakt och vid utsläpp i havet uppgifter om fiske inom och utanför medlemsstatens territorialvatten,- livsmedelsdistribution och särskilt export till andra medlemsstater från de berörda områdena såtillvida de löper risk att exponeras för utsläpp med beaktande av de huvudsakliga exponeringsvägarna.1.6 Andra verksamheter i närheten av lokaliseringsorten- I förekommande fall, all industri- eller militärverksamhet, trafik till lands eller sjöss samt flygtrafik och andra faktorer som kan påverka anläggningens säkerhet.- Skyddsåtgärder.2. Anläggningen2.1 De viktigaste uppgifterna om anläggningen- En kort beskrivning av anläggningen.- Processtyper, deras syfte och huvuddrag.- Översiktsplan över anläggningen.- Säkerhetsbestämmelser.2.2 Ventilationssystem och behandling av gasformigt och luftburet avfallEn beskrivning av ventilations-, fördröjnings-, filtrerings- och utsläppssystem under normala förhållanden och vid en eventuell olycka, inbegripet flödesdiagram.2.3 Behandling av vätskeformigt avfallEn beskrivning av behandlingen av vätskeformigt avfall, lagringskapacitet och utsläppssystem inklusive flödesdiagram.2.4 Behandling av fast avfallEn beskrivning av behandlingen av fast avfall och lagringskapacitet.2.5 InneslutningEn beskrivning som inbegriper specificering och prövning av läckagetäthet.2.6 Avveckling och nedmontering- Anläggningens förväntade driftsperiod.- Överväganden avseende avveckling och nedmontering.- Beskrivning av lagbestämmelser och administrativa bestämmelser för avveckling och nedmontering.3. Utsläpp av luftburna radioaktiva ämnen från anläggningen under normala förhållanden3.1 Det gällande tillståndsförfarandet- En sammanfattning av det gällande förfarandet.- Utsläppsgränser och därmed anknutna bestämmelser som myndigheterna har för avsikt att fastställa samt förväntad radionuklidsammansättning.3.2 Tekniska uppgifter- Förväntade årliga utsläpp.- De radioaktiva ämnenas ursprung, deras sammansättning och fysikalisk-kemiska former.- Hanteringen av dessa ämnen, utsläppsmetoder och utsläppsvägar.3.3 Rutinmässig mätning av utsläpp- Provtagning, mätning och analys av utsläpp, som utförs antingen av operatören eller av de behöriga myndigheterna.- De viktigaste uppgifterna om mätinstrumenten.- Larmnivåer och åtgärder vid larm (manuella och automatiska).3.4 Utvärdering av överföring till människor3.4.1 Modeller och parametervärden som används för att beräkna konsekvenserna av utsläppen- Ämnenas spridning i atmosfären.- Nedfall på marken och resuspension.- Näringskedjor, inandning, extern bestrålning osv.- Levnadsvanor (föda, exponeringstid osv.).- Andra parametervärden som använts i beräkningarna.3.4.2 Utvärdering av koncentrations- och exponeringsnivåer i anslutning till de utsläppsgränser som nämns i punkt 3.1 ovan- Årliga medelkoncentrationer av aktivitet i luften nära markytan samt markkontaminering i de mest exponerade områdena i närheten av anläggningen och i andra medlemsstater.- För referensgruppen eller referensgrupperna i andra medlemsstater motsvarande årliga exponeringsnivåer: effektiv dos för vuxna, barn och spädbarn med beaktande av alla huvudsakliga exponeringsvägar.3.5 Radioaktiva luftburna utsläpp från andra anläggningarSamordningsförfaranden vid radioaktiva utsläpp från andra anläggningar som avses i tredje strecksatsen i punkt 1.1.4. Utsläpp av radioaktiva ämnen i vätskeform från anläggningen under normala förhållanden4.1 Det gällande tillståndsförfarandet- En beskrivning av det allmänna förfarandet.- Utsläppsgränser och därmed anknutna bestämmelser som myndigheterna har för avsikt att fastställa samt förväntad rudionuklidsammansättning.4.2 Tekniska uppgifter- Förväntade årliga utsläpp.- De radioaktiva ämnenas ursprung, deras sammansättning och fysikalisk-kemiska former.- Hanteringen av dessa ämnen, utsläppsmetoder och utsläppsvägar.4.3 Rutinmässig mätning av utsläpp- Provtagning, mätning och analys av utsläpp, som utförs antingen av operatören eller av de behöriga myndigheterna- De viktigaste uppgifterna om mätinstrumenten.- Larmnivåer och åtgärder vid larm (manuella och automatiska).4.4 Utvärdering av överföring till människor4.4.1 Modeller och parametervärden som använts för att beräkna konsekvenserna av utsläppen- Ämnenas spridning i vatten.- Deras överföring via sedimentation och jonutbyte.- Näringskedjor, inandning av vattendroppar, extern bestrålning osv.- Levnadsvanor (föda, exponeringstid osv.).- Andra parametervärden som använts i beräkningarna.4.4.2 Utvärdering av koncentrations- och exponeringsnivåer i anslutning till de utsläppsgränser som nämns i punkt 4.1 ovan.- Årliga medelkoncentrationer av aktivitet i ytvatten där koncentrationerna är som högst i närheten av anläggningen och i andra medlemsstater.- För referensgruppen eller referensgrupperna i andra medlemsstater: effektiv dos för vuxna, barn och spädbarn med beaktande av alla huvudsakliga exponeringsvägar.4.5 Radioaktiva utsläpp i samma vattenrecipient från andra anläggningarSamordningsförfaranden vid utsläpp från andra anläggningar som avses i tredje strecksatsen i punkt 1.1.5. Deponering av fast radioaktivt avfall från anläggningen5.1 Typ av fast radioaktivt avfall samt, i förekommande fall, utbränt bränsle och beräknade mängder5.2 Behandling och konditionering av avfall5.3. Lagring5.4 Strålningsrisker för omgivningen och förebyggande åtgärder5.5 Åtgärder som vidtagits för förflyttning av samt bestämmelseort för de olika avfallstyper som placerats utanför området5.6 Kriterier för kontaminerade material som undantas bestämmelserna i de grundläggande säkerhetsnormerna- Friklassningnivåer som har upprättats av behöriga myndigheter.6. Oplanerade utsläpp av radioaktiva ämnen6.1 Granskning av interna och externa olyckor som skulle kunna resultera i oplanerade utsläpp av radioaktiva ämnenEn förteckning över de olyckor som behandlas i säkerhetsrapporten.6.2 Referensolycksscenario eller referensolycksscenarier som har beaktats av de behöriga myndigheterna vid utvärdering av eventuella konsekvenser till följd av strålning vid oplanerade utsläppEn sammanfattning av olyckan eller de olyckor som har beaktats samt en motivering av valet.6.3 Utvärdering av referensolycksscenariots eller referensolycksscenariernas konsekvenser till följd av strålning6.3.1 Konsekvenser av utsläpp i atmosfären- Antaganden som använts vid beräkningen av utsläpp i atmosfären.- Utsläppsvägar samt utsläppens tidsmässiga förlopp.- Mängderna av och de fysikalisk-kemiska formerna för dessa radionuklidutsläpp som är av betydelse ur hälsosynpunkt.- Modeller och parametervärden som använts vid beräkning av utsläppens spridning i atmosfären, nedfall på marken, resuspension och överföring via näringskedjor samt vid utvärdering av de högsta exponeringsnivåerna med beaktande av de huvudsakliga exponeringsvägarna- De högsta tidsintegrerade koncentrationerna av radioaktivitet i atmosfären nära markytan och de högsta markkontamineringsnivåerna (vid torr väderlek respektive regn) för de mest exponerade områdena i närheten av anläggningen och för relevanta områden i andra medlemsstater.- Motsvarande maximala exponeringsnivåer: effektiv dos för vuxna, barn och spädbarn som bor i berörda områden i andra medlemsstater med beaktande av alla huvudsakliga exponeringsvägar6.3.2 Konsekvenser av utsläpp i vatten- Antaganden som använts vid beräkning av utsläpp i vätskeform.- Utsläppsvägar samt utsläppens tidsmässiga förlopp.- Mängderna av och de fysikalisk-kemiska formerna för dessa radionuklidutsläpp som är av betydelse ur hälsosynpunkt.- Modeller och parametervärden som använts vid beräkning av utsläppens spridning i vatten, deras överföring via sedimentation och jonutbyte och via näringskedjor samt vid utvärdering av maximala exponeringsnivåer med beaktande av de huvudsakliga exponeringsvägarna.- Motsvarande maximala exponeringsnivåer: effektiv dos för vuxna, barn och spädbarn som bor i närheten av anläggningen och i berörda områden i andra medlemsstater med beaktande av alla huvudsakliga exponeringsvägar.7. Beredskapsplaner och avtal med andra medlemsstaterFör att vid eventuella radiologiska nödsituationer, som kan få konsekvenser för andra medlemsstater, underlätta vidtagandet av strålskyddsåtgärder i dessa medlemsstater.En kort beskrivning av- interventionsnivåer som har upprättats för olika slag av motåtgärder,- beredskapsplanering som inbegriper de beredskapszoner som godkänts för anläggningen,- lämpliga åtgärder för snabbt informationsutbyte med andra medlemsstater, bilaterala och multilaterala avtal om gränsöverskridande information, samordning av beredskapsplaner och deras genomförande samt ömsesidigt bistånd,- åtgärder för testning av beredskapsplaner särskilt vad gäller samarbete med andra medlemsstater.8. Miljöövervakning- Extern strålningsövervakning.- Rutinmässig mätning av radioaktivitet i luft, vatten, jord och näringskedjor som utförs antingen av operatören eller av de behöriga myndigheterna.I enlighet med punkterna 3.1 och 4.1 ovan övervakningsprogram som behöriga nationella myndigheter godkänt, organisation av programmen, typer och intervall för provtagningar, typer av mätinstrument som använts under normala förhållanden och onormala förhållanden. I förekommande fall även en beskrivning av samarbete avseende detta med närliggande medlemsstater.BILAGA 2"ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR"om verksamheterna under punkt 9INLEDNING- Allmän presentation av planen.- Beskrivning av de planerade nedmonteringsfaserna.- Tillståndsförfarande för nedmontering.1. Lokaliseringsorten och dess omgivning1.1 Geografiska, topografiska och geologiska uppgifter om lokaliseringsorten och området, vilket inbegriper- en karta över området, av vilken lokaliseringsortens läge och geografiska koordinater framgår (grader, minuter),- relevanta kännetecken för området,- anläggningens lokalisering i förhållande till andra anläggningar med utsläpp som bör beaktas i anslutning till utsläppen från den berörda anläggningen,- platsens lokalisering i förhållande till andra medlemsstater och avståndet till gränserna och de närmaste storstadsområdena samt deras invånarantal.1.2 HydrologiNär det gäller en anläggning som finns nära vatten, som kan medföra en potentiell kontamineringsväg till en annan medlemsstat, skall hydrologiska förhållanden som även inbegriper en närliggande medlemsstat eller medlemsstater beskrivas kort. Till exempel- en kort beskrivning av kontamineringsvägen eller kontamineringsvägarna, tillflöden, utlopp i hav, vattentäkter, översvämningsområden osv.,- det genomsnittliga, största och minsta vattenflödet och dess förekomstfrekvens,- grundvatten, grundvattennivå och grundvattenflöde,- en kort beskrivning av kustområdena,- riktning och styrka för havsströmmar, tidvatten och cirkulationsmönster, både lokalt och regionalt,- översvämningsrisk och möjligheter att skydda anläggningen.1.3 MeteorologiDet lokala klimatet med frekvensfördelning för- vindriktning och vindstyrka,- nederbördsmängd och nederbördsvaraktighet,- varje vindriktningssektor, spridningsförhållanden i atmosfären, temperaturinversionens varaktighet1.4 Naturresurser och livsmedelEn kort beskrivning av- områdets jordmånskarakteristika och ekologiska förhållanden,- vattenanvändningen i området och, i förekommande fall, i närliggande medlemsstater,- huvudsakliga källor för livsmedelsproduktion i området och, i förekommande fall, i andra medlemsstater: grödor, boskapsuppfödning, fiske, jakt och vid utsläpp i havet uppgifter om fiske inom och utanför medlemsstatens territorialvatten,- livsmedelsdistribution och särskilt export till andra medlemsstater från de berörda områdena såtillvida de löper risk att exponeras för utsläpp med beaktande av de huvudsakliga exponeringsvägarna.2. Anläggningen2.1 Anläggningen som skall nedmonteras - kort beskrivning och historik2.2 Ventilationssystem och behandling av gasformigt och luftburet avfallEn beskrivning av ventilations-, fördröjnings-, filtrerings- och utsläppssystem under normala förhållanden och vid en eventuell olycka, inbegripet flödesdiagram.2.3 Behandling av vätskeformigt avfallEn beskrivning av behandlingen av vätskeformigt avfall, lagringskapacitet och utsläppssystem inbegripet flödesdiagram.2.4 Behandling av fast avfallEn beskrivning av behandlingen av fast avfall och lagringskapacitet.2.5 InneslutningEn beskrivning som inbegriper specificering och testning av läckagetäthet.3. Utsläpp av luftburna radioaktiva ämnen från anläggningen under normala förhållanden3.1 Det gällande tillståndsförfarandet- En sammanfattning av det gällande förfarandet.- Utsläppsgränser och därmed anknutna bestämmelser som myndigheterna har för avsikt att fastställa samt förväntad radionuklidsammansättning.3.2 Tekniska uppgifter- Förväntade årliga utsläpp.- De radioaktiva ämnenas ursprung, deras sammansättning och fysikalisk-kemiska former.- Hanteringen av dessa ämnen, utsläppsmetoder och utsläppsvägar.3.3 Rutinmässig mätning av utsläpp- Provtagning, mätning och analys av utsläpp, som utförs antingen av operatören eller av de behöriga myndigheterna.- De viktigaste uppgifterna om mätinstrumenten.- Larmnivåer och åtgärder vid larm (manuella och automatiska).3.4 Utvärdering av överföring till människor3.4.1 Modeller och parametervärden som används för att beräkna konsekvenserna av utsläppen- Ämnenas spridning i atmosfären.- Nedfall på marken och resuspension.- Näringskedjor, inandning, extern bestrålning osv.- Levnadsvanor (föda, exponeringstid osv.).- Andra parametervärden som använts i beräkningarna.3.4.2 Utvärdering av koncentrations- och exponeringsnivåer i anslutning till de utsläppsgränser som nämns i punkt 3.1 ovan- Årliga medelkoncentrationer av aktivitet i luften nära markytan samt markkontaminering i de mest exponerade områdena i närheten av anläggningen och i andra medlemsstater.- För referensgruppen eller referensgrupperna i andra medlemsstater motsvarande årliga exponeringsnivåer: effektiv dos för vuxna, barn och spädbarn i andra medlemsstater med beaktande av alla huvudsakliga exponeringsvägar.4. Utsläpp av radioaktiva ämnen i vätskeform från anläggningen under normala förhållanden4.1 Det gällande tillståndsförfarandet- En beskrivning av det allmänna förfarandet.- Utsläppsgränser och därmed anknutna bestämmelser som myndigheterna har för avsikt att fastställa samt förväntad radionuklidsammansättning.4.2 Tekniska uppgifter- Förväntade årliga utsläpp.- De radioaktiva ämnenas ursprung, deras sammansättning och fysikalisk-kemiska former.- Hanteringen av dessa ämnen, metoder och utsläppsvägar.4.3 Rutinmässig mätning av utsläpp- Provtagning, mätning och analys av utsläpp, som utförs antingen av operatören eller av de behöriga myndigheterna.- De viktigaste uppgifterna om mätinstrumenten.- Larmnivåer och åtgärder vid larm (manuella och automatiska).4.4 Utvärdering av överföring till människor4.4.1 Modeller och parametervärden som använts för att beräkna konsekvenserna av utsläppen- Ämnenas spridning i vatten.- Deras överföring via sedimentation och jonutbyte.- Näringskedjor, inandning av vattendroppar, extern bestrålning osv.- Levnadsvanor (föda, exponeringstid osv.).- Andra parametervärden som använts i beräkningarna.4.4.2 Utvärdering av koncentrations- och exponeringsnivåer i anslutning till de utsläpp som nämns i punkt 4.1 ovan- Årliga medelkoncentrationer av aktivitet i ytvatten där koncentrationerna är som högst i närheten av anläggningen och i andra medlemsstater.- För referensgruppen eller referensgrupperna i andra medlemsstater: effektiv dos för vuxna, barn och spädbarn med beaktande av alla huvudsakliga exponeringsvägar.5. Deponering av fast radioaktivit avfall från anläggningen5.1 Typ av fast radioaktivt avfall och förväntade mängder5.2 Behandling och konditionering av avfall5.3 Lagring5.4 Strålningsrisker för omgivningen och förebyggande åtgärder5.5 Åtgärder för förflyttning av samt bestämmelseort för klassificerat avfall som placerats utanför området5.6 Kriterier för kontaminerade material som undantas bestämmelserna i de grundläggande säkerhetsnormerna, för deponering, återvinning och återanvändning- Friklassningsnivåer som upprättats av behöriga myndigheter.5.7 Förväntade typer och mängder av undantagna material6. Oplanerade utsläpp av radioaktiva ämnen6.1 Granskning av interna och externa olyckor som skulle kunna resultera i oplanerade utsläpp av radioaktiva ämnenEn förteckning över de olyckor som behandlas i säkerhetsrapporten.6.2 Referensolycksscenario eller referensolycksscenarier som de behöriga myndigheterna har beaktat vid utvärdering av eventuella konsekvenser till följd av strålning vid oplanerade utsläppEn sammanfattning av olyckan eller de olyckor som har beaktats samt en motivering av valet.6.3 Utvärdering av referensolycksscenariots eller referensolycksscenariernas konsekvenser till följd av strålning6.3.1 Konsekvenser av utsläpp i atmosfären- Antaganden som använts vid beräkningen av utsläpp i atmosfären.- Utsläppsvägar och utsläppens tidsmässiga förlopp.- Mängderna av och de fysikalisk-kemiska formerna för dessa radionuklidutsläpp som är av betydelse ur hälsosynpunkt.- Modeller och parametervärden som använts vid beräkning av utsläppens spridning i atmosfären, nedfall på marken, resuspension och överföring via näringskedjor samt vid utvärdering av de högsta exponeringsnivåerna med beaktande av de huvudsakliga exponeringsvägarna.- De högsta tidsintegrerade koncentrationerna av radioaktivitet i atmosfären nära markytan och de högsta markkontamineringsnivåerna (vid torr väderlek respektive regn) för de mest exponerade områdena i närheten av anläggningen och för relevanta områden i andra medlemsstater.- Motsvarande maximala exponeringsnivåer: effektiv dos för vuxna, barn och spädbarn som bor i berörda områden i andra medlemsstater med beaktande av alla huvudsakliga exponeringsvägar.6.3.2 Konsekvenser av utsläpp i vatten- Antaganden som använts vid beräkning av utsläpp i vätskeform.- Utsläppsvägar samt utsläppens tidsmässiga förlopp.- Mängderna av och de fysikalisk-kemiska formerna för dessa radionuklidutsläpp som är av betydelse ur hälsosynpunkt.- Modeller och parametervärden som används vid beräkning av utsläppens spridning i vatten, deras överföring via sedimentation och jonutbyte och överföring längs näringskedjor samt vid utvärdering av maximala exponeringsnivåer med beaktande av de huvudsakliga exponeringsvägarna.- Motsvarande maximala exponeringsnivåer: effektiv dos för vuxna, barn och spädbarn som bor i berörda områden i andra medlemsstater med beaktande av alla huvudsakliga exponeringsvägar.7. Beredskapsplaner och avtal med andra medlemsstaterFör att vid eventuella radiologiska nödsituationer, som kan få konsekvenser för andra medlemsstater, underlätta vidtagandet av strålskyddsåtgärder i dessa medlemsstater.En kort beskrivning av- interventionsnivåer som har upprättats för olika slag av motåtgärder,- beredskapsplanering som inbegriper de beredskapszoner som godkänts för anläggningen,- lämpliga åtgärder för snabbt informationsutbyte med andra medlemsstater, bilaterala och multilaterala avtal om gränsöverskridande information, samordning av beredskapsplaner och deras genomförande samt ömsesidigt bistånd,- åtgärder för testning av beredskapsplaner särskilt vad gäller samarbete med andra medlemsstater.8. Miljöövervakning- Extern strålningsövervakning.- Rutinmässig mätning av radioaktivitet i luft, vatten, jord och näringskedjor som utförs antingen av operatören eller av de behöriga myndigheterna.I enlighet med punkterna 3.1 och 4.1 ovan övervakningsprogram som behöriga nationella myndigheter godkänt, organisation av programmen, typer och intervall för provtagningar, typer av mätinstrument som använts under normala förhållanden och vid olyckor. I förekommande fall även en beskrivning av samarbete avseende detta med närliggande medlemsstater.BILAGA 3"ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR"om verksamheterna under punkt 10INLEDNING- Allmän presentation av planen.- Det skede som projektet och tillståndsförfarandet för närvarande befinner sig i samt planerade framtida åtgärder.- Tidsplan, planerat startdatum, driftsperioden och stängningsdatum.1. Lokaliseringsorten och dess omgivning1.1 Geografiska, topografiska och geologiska uppgifter om lokaliseringsorten och området, vilket inbegriper- en karta över området, av vilken lokaliseringsortens läge och geografiska koordinater framgår (grader, minuter),- relevanta kännetecken för området,- förvarets lokalisering i förhållande till andra anläggningar med utsläpp som bör beaktas i anslutning till utsläppen från den berörda anläggningen,- platsens lokalisering i förhållande till andra medlemsstater och avståndet till gränserna och de närmaste storstadsområdena samt deras invånarantal.1.2 Seismologi- Seismisiteten i området. Uppgifter om den högsta sannolika seismisiteten och vilken hänsyn som tagits till anläggningens förväntade seismiska motståndskraft.1.3 HydrologiNär det gäller en anläggning som finns nära vatten, som kan medföra en potentiell kontamineringsväg till en annan medlemsstat, skall en kort beskrivning av hydrologiska förhållanden ges som inkluderar den andra medlemsstaten eller de andra medlemsstaterna. Till exempel- en kort beskrivning av kontamineringsvägen eller kontamineringsvägarna, tillflöden, utlopp i hav, vattentäkter, översvämningsområden osv.,- det genomsnittliga, största och minsta vattenflödet och dess förekomstfrekvens,- grundvatten, grundvattennivå och grundvattenflöde,- en kort beskrivning av kustområdena,- riktning och styrka för havsströmmar, tidvatten och cirkulationsmönster, både lokalt och regionalt,- vid slutförvaring under jord relevanta uppgifter om hydrogeologiska förhållanden samt årstidsbetingade variationer,- översvämningsrisk och möjligheter att skydda anläggningen.1.4 MeteorologiDet lokala klimatet med frekvensfördelning för- vindriktning och vindstyrka,- nederbördsmängd och nederbördsvaraktighet,- varje vindriktningssektor, spridningsförhållanden i atmosfären, temperaturinversionens varaktighet.1.5 Naturresurser och livsmedelEn kort beskrivning av- områdets jordmånskarakteristika och ekologiska förhållanden,- vattenanvändningen i området och, i förekommande fall, i närliggande medlemsstater,- huvudsakliga källor för livsmedelsproduktion i området och, i förekommande fall, i andra medlemsstater: grödor, boskapsuppfödning, fiske, jakt och vid utsläpp i havet uppgifter om fiske inom och utanför medlemsstatens territorialvatten,- livsmedelsdistribution och särskilt export till andra medlemsstater från de berörda områdena såtillvida de löper risk att exponeras för utsläpp med beaktande av de huvudsakliga exponeringsvägarna.1.6 Andra verksamheter i närheten av lokaliseringsorten- I förekommande fall, all industri- eller militärverksamhet, trafik till lands eller sjöss samt flygtrafik och andra faktorer som kan påverka anläggningens säkerhet.- Skyddsåtgärder.1.7 Utveckling av anläggningenPlanerad utveckling av anläggningen under den tidsperiod som beaktas vid bedömning av långtidseffekter.- Naturen: eventuella geografiska, topografiska, geologiska, hydrologiska, hydrogeologiska, meteorologiska och ekologiska förändringar, effekter på glaciärer och när det gäller anläggningar vid kusten havsvattenståndets variationer och kusterosion.- Samhället: Antaganden om framtida befolkningsstrukturer, levnadsvanor och livsmedelskällor.- Informationskällor och osäkerhetsfaktorer när det gäller uppgifter.2. Förvar2.1 Utformning av förvaret- Förvarets huvudsakliga kännetecken.- Lokalisering, djup och utformning i förhållande till geologiska skikt.- Placerings-, återfyllnads- och förslutningsmetoder, tidpunkten för återfyllning och förslutning.- Interventionsplaner för hantering av svårigheter som uppstår under byggnads-/driftsperioderna.- Möjligheter att återvinna avfall.- Stängningsplaner (tidpunkt och skeden).- Planer för förvaltning efter stängningen.- Sammanfattning av lagbestämmelser och administrativa bestämmelser om stängningen och den period som följer efter stängningen.2.2 Avfall som skall deponeras i förvar- Avfallsmängd; radionuklidkoncentrationer och radionuklidmängder samt restriktiva bestämmelser om t.ex. ämnen, koncentrationer, specifika radioisotoper eller halveringstider.- Typer av avfallskonditionering.- Typer av och kapacitet hos buffertlager för inkommande avfall, lagringsmetoder och lagringsvillkor.- Avfallsövervakning för att säkerställa att lagstiftningen och verksamhetsutövarnas lokala bestämmelser följs.2.3 Ventilationssystem och behandling av gasformigt och luftburet avfallBeskrivning av ventilations-, filtrerings- och utsläppssystem under normala förhållanden och vid olyckor, inklusive flödesdiagram.2.4 Behandling av vätskeformigt avfallEn beskrivning av behandlingen av vätskeformigt avfall, lagringskapacitet och utsläppssystem inklusive flödesdiagram.3. Utsläpp av luftburna radioaktiva ämnen från anläggningen under normala förhållanden3.1 Det gällande tillståndsförfarandet- En sammanfattning av det gällande förfarandet.- I Utsläppsgränser och därmed anknutna bestämmelser som myndigheterna har för avsikt att fastställa samt förväntad radionuklidsammansättning.3.2 Tekniska uppgifter- Förväntade årliga utsläpp.- De radioaktiva ämnenas ursprung, deras sammansättning och fysikalisk-kemiska former.- Hanteringen av dessa ämnen, utsläppsmetoder och utsläppsvägar.3.3 Rutinmässig mätning av utsläpp- Provtagning, mätning och analys av utsläpp, som utförs antingen av operatören eller av de behöriga myndigheterna.- De viktigaste uppgifterna om mätinstrumenten.- Larmnivåer och åtgärder vid larm (manuella och automatiska).3.4 Utvärdering av överföring till människor3.4.1 Modeller och parametervärden som används för att beräkna konsekvenserna av utsläppen- Ämnenas spridning i atmosfären.- Nedfall på marken och resuspension.- Näringskedjor, inandning, extern bestrålning osv.- Levnadsvanor (föda, exponeringstid osv.).- Andra parametervärden som använts i beräkningarna.3.4.2 Utvärdering av koncentrations- och exponeringsnivåer i anslutning till de utsläppsgränser som nämns i punkt 3.1 ovan- Årliga medelkoncentrationer av aktivitet i luften nära markytan samt markkontaminering i de mest exponerade områdena i närheten av anläggningen och i andra medlemsstater.- För referensgruppen eller referensgrupperna i andra medlemsstater motsvarande årliga exponeringsnivåer: effektiv dos för vuxna, barn och spädbarn med beaktande av alla huvudsakliga exponeringsvägar.3.5 Radioaktiva luftburna utsläpp från andra anläggningarI förekommande fall upprättas förfaranden för samordning av radioaktiva utsläpp från andra anläggningar, om dessa utsläpp kan öka exponeringsnivåerna.4. Utsläpp av radioaktiva ämnen i vätskeform från anläggningen under normala förhållanden4.1 Det gällande tillståndsförfarandet- En beskrivning av det allmänna förfarandet.- Utsläppsgränser och därmed anknutna bestämmelser som myndigheterna har för avsikt att fastställa samt förväntad radionuklidsammansättning.4.2 Tekniska uppgifter- Förväntade årliga utsläpp.- De radioaktiva ämnenas ursprung, deras sammansättning och fysikalisk-kemiska former.- Hanteringen av dessa ämnen, metoder och utsläppsvägar.4.3 Rutinmässig mätning av utsläpp- Provtagning, mätning och analys av utsläpp, som utförs antingen av operatören eller av de behöriga myndigheterna.- De viktigaste uppgifterna om mätinstrumenten.- Larmnivåer och åtgärder vid larm (manuella och automatiska).4.4 Utvärdering av överföring till människor4.4.1 Modeller och parametervärden som används för att beräkna konsekvenserna av utsläppen- Ämnenas spridning i vatten.- Deras överföring via sedimentation och jonutbyte.- Näringskedjor, inandning av vattendroppar, extern bestrålning osv.- Levnadsvanor (föda, exponeringstid osv.).- Exponeringsnivåer via huvudsakliga exponeringsvägar.- Andra parametervärden som använts i beräkningarna.4.4.2 Utvärdering av koncentrations- och exponeringsnivåer i anslutning till de utsläppsgränser som anförs i punkt 4.1 ovan.- Årliga medelkoncentrationer av aktivitet i ytvatten där koncentrationerna är som högst i närheten av anläggningen och i andra medlemsstater.- För referensgruppen eller referensgrupperna i andra medlemsstater: effektiv dos för vuxna, barn och spädbarn med beaktande av alla huvudsakliga exponeringsvägar.4.5 Radioaktiva utsläpp från andra anläggningar i samma vattenrecipientI förekommande fall upprättas förfaranden för samordning av utsläpp från andra anläggningar, om dessa utsläpp kan öka exponeringsnivåerna.5. Anläggningens deponering av fast radioaktivt avfall5.1 Typ av fast radioaktivt avfall och förväntade mängder5.2 Behandling och konditionering av avfall5.3 Lagring5.4 Strålningsrisker för omgivningen och förebyggande åtgärder5.5 Åtgärder som vidtagits för förflyttning av samt bestämmelseort för de olika avfallstyper som placerats utanför området5.6 Kriterier för kontaminerade material som undantas bestämmelserna i de grundläggande säkerhetsnormerna- Friklassningsnivåer som har upprättats av behöriga myndigheter.6. Oplanerade utsläpp av radioaktiva ämnen6.1 Granskning av interna och externa olyckor som skulle kunna resultera i oplanerade utsläpp av radioaktiva ämnenEn förteckning över de olyckor som behandlas i säkerhetsrapporten.6.2 Referensolycksscenario eller referensolycksscenarier som har beaktats av de behöriga myndigheterna vid utvärdering av eventuella konsekvenser till följd av strålning vid oplanerade utsläppEn sammanfattning av olyckan eller de olyckor som har beaktats samt en motivering av valet.6.3 Utvärdering av referensolycksscenariots eller referensolycksscenariernas konsekvenser till följd av strålning6.3.1 Konsekvenser av utsläpp i atmosfären- Antaganden som använts vid beräkningen av utsläpp i atmosfären.- Utsläppsvägar samt utsläppens tidsmässiga förlopp.- Mängderna av och de fysikalisk-kemiska formerna för dessa radionuklidutsläpp som är av betydelse ur hälsosynpunkt.- Modeller och parametervärden som används vid beräkning av utsläppens spridning i atmosfären, deras nedfall på marken, resuspension och överföring via näringskedjor samt vid utvärdering av de högsta exponeringsnivåerna med beaktande av de huvudsakliga exponeringsvägarna.- De högsta tidsintegrerade koncentrationerna av radioaktivitet i atmosfären nära markytan och de högsta markkontamineringsnivåerna (vid torr väderlek respektive regn) för de mest exponerade områdena i närheten av anläggningen och för relevanta områden i andra medlemsstater.- Motsvarande maximala exponeringsnivåer: effektiv dos för vuxna, barn och spädbarn som bor i berörda områden i andra medlemsstater med beaktande av alla huvudsakliga exponeringsvägar.6.3.2 Konsekvenser av utsläpp i vatten- Antaganden som använts vid beräkning av utsläpp i vätskeform.- Utsläppsvägar samt utsläppens tidsmässiga förlopp.- Mängderna av och de fysikalisk-kemiska formerna för dessa radionuklidutsläpp som är av betydelse ur hälsosynpunkt.- Modeller och parametervärden som används vid beräkning av utsläppens spridning i vatten, deras överföring via sedimentation och jonutbyte och överföring längs näringskedjor samt vid utvärdering av maximala exponeringsnivåer med beaktande av de huvudsakliga exponeringsvägarna.- Motsvarande maximala exponeringsnivåer: effektiv dos för vuxna, barn och spädbarn som bor i närheten av anläggningen och i berörda områden i andra medlemsstater med beaktande av alla huvudsakliga exponeringsvägar.7. Beredskapsplaner och avtal med andra medlemsstaterFör att vid eventuella radiologiska nödsituationer, som kan få konsekvenser för andra medlemsstater, underlätta vidtagandet av strålskyddsåtgärder i dessa medlemsstater.En kort beskrivning av- interventionsnivåer som har upprättats för olika slag av motåtgärder,- beredskapsplanering som inbegriper de beredskapszoner som godkänts för anläggningen,- lämpliga åtgärder för snabbt informationsutbyte med andra medlemsstater, bilaterala och multilaterala avtal om gränsöverskridande information, samordning av beredskapsplaner och deras genomförande samt ömsesidigt bistånd,- arrangemang för testning av beredskapsplaner särskilt vad gäller samarbete med andra medlemsstater.8. Miljöövervakning- Extern strålningsövervakning.- Rutinmässig mätning av radioaktivitet i luft, vatten, jord och näringskedjor, som utförs antingen av operatören eller av de behöriga myndigheterna.I enlighet med punkterna 3.1 och 4.1 ovan övervakningsprogram som behöriga nationella myndigheter godkänt, organisation, typer och intervall för provtagningar, typer av mätinstrument som används under normala förhållanden och onormala förhållanden. I förekommande fall även en beskrivning av samarbete avseende detta med närliggande medlemsstater.9. Strålningseffekt efter stängningen9.1 Säkerhet på lång sikt- Varje barriärs tillförlitlighet och barriärernas redundans när det gäller inneslutning av en del eller hela radionuklidinnehållet.9.2 Mottagningskriterier för förvaret- Användning av kvantitativa och kvalitativa säkerhetsindikatorer.- Användning av referensgrupper.- Tidsperioder som beaktas vid tillämpning av indikatorer.9.3 Tekniker som används vid utvärdering av förvarets effekter på lång sikt- Användning av undersökningsscenarier.- En beskrivning av det scenario eller de scenarier som man utgått ifrån. Egenskaper, händelser och processer som har beaktats samt egenskaper, händelser och processer som man medvetet har utelämnat.- Metoder som har använts vid effektbedömning.- Osäkra faktorer och hur de bemästras.- Planer för bedömning av effekten eller för uppdatering av säkerheten under driftsperioden fram till stängningen.9.4 Resultaten av bedömningen av förvarets långtidseffekter- Huvudsakliga exponeringsvägar i närheten av förvaret och andra medlemsstater som uppstått till följd av normal utveckling (se 1.7 ovan).- Beräknade mängder av olika former av utsläppta nuklider, beräknad hastighet och tidpunkt för utsläppet, transporttid för gas och grundvatten efter stängningen.- Motsvarande maximala exponeringsnivåer: effektiv dos och/eller beräknad risk för vuxna, barn och spädbarn som bor i berörda områden i andra medlemsstater med beaktande av alla huvudsakliga exponeringsvägar.- Utvärdering av osäkerhetsfaktorer i bedömningarna.9.5 Tillståndsförfarande- En beskrivning av det förfarande som skall tas i bruk.- Begränsningar som skall ingå i tillståndet.9.6 Förslag till förvaltning av lokaliseringsorten efter stängningen- Förslag till hur lokaliseringsorten skall övervakas efter stängningen.- Journaltyper och administrering av dem.BILAGA 4>PIC FILE= "L_1999324SV.004202.EPS">>PIC FILE= "L_1999324SV.004301.EPS">MEDDELANDE TILL LÄSARNAAngående: Månadsregister1999 års aprilutgåvor av EGT L och C:s månadsregister med alfabetisk förteckning och dokumentförteckning finns nu tillgängliga.EUR-OP har för avsikt att skyndsamt producera följande månadsregister i tvåveckorsintervaller, och att vara ikapp i början av 2000.Vi beklagar förseningarna, orsakade av interna förändringar av produktionsmetoder, och försäkrar att dessa problem inte kommer att drabba abonnemang för 2000.Vi ber om ursäkt för alla olägenheter dessa förseningar orsakat.


				|

		52012DC0311

			Rekommendation till RÅDETS REKOMMENDATION om Estlands nationella reformprogram för 2012 och om avgivande av rådets yttrande om Estlands stabilitetsprogram för 2012–2015 /* COM/2012/0311 final - 2012/ () */

			   	Rekommendation till
RÅDETS REKOMMENDATION
om Estlands nationella reformprogram för 2012
och om avgivande av rådets yttrande om Estlands stabilitetsprogram
för 2012–2015
EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR
DENNA REKOMMENDATION
med beaktande av fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr
1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga
finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1], särskilt artikel 5.2,
med beaktande av Europeiska kommissionens
rekommendation[2],
med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,
med beaktande av Europaparlamentets
resolutioner[3],

med beaktande av sysselsättningskommitténs
yttrande,
efter att ha hört ekonomiska och finansiella
kommittén, och
av följande skäl:
(1)(1)   Europeiska rådet antog den 26 mars 2010 Europeiska kommissionens
förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020.
Strategin bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med
inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att öka
Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft.
(2)(2)   Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna
riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014)
och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas
sysselsättningspolitik[4],
vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna
uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska
politik och sysselsättningspolitik.
(3)(3)   Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation om Estlands
nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Estlands
uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014.
(4)(4)   Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga
tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen med
integrerad politisk förhandssamordning förankrad i Europa 2020-strategin. Den
14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU)
nr 1176/2011, Rapporten om varningsmekanismen[5], i vilken Estland inte fanns
med bland de medlemsstater för vilka en fördjupad granskning skulle göras.
(5)(5)   Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för
att säkerställa finansiell stabilitet, finanspolitisk konsolidering och
åtgärder för att främja tillväxten. Europeiska rådet underströk behovet att
genomföra differentierad, tillväxtfrämjande finanspolitisk konsolidering,
återställa normala lånevillkor i ekonomin, främja tillväxt och konkurrenskraft,
ta itu med arbetslösheten och krisens sociala konsekvenser samt modernisera den
offentliga förvaltningen. Medlemsstaterna uppmanades att genomföra rådets
landsspecifika rekommendationer för 2011 och att omsätta dessa prioriteringar i
konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och
nationella reformprogram.
(6)(6)   Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater
som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan
inkludera dem i sina stabilitets- eller konvergensprogram och nationella
reformprogram.
(7)(7)   Den 26 april 2012 lade Estland fram sitt stabilitetsprogram för
perioden 2012–2015 och sitt nationella reformprogram för 2012. De båda programmen
har bedömts samtidigt för att man ska kunna ta hänsyn till olika kopplingar
mellan dem.
(8)(8)   Baserat på bedömningen av stabilitetsprogrammet enligt rådets
förordning (EG) 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger
till grund för programmets finanspolitiska beräkningar är rimligt för
2012–2013, då BNP-tillväxten väntas bli i genomsnitt 2,4 %. I
kommissionens vårprognos 2012 förutses en BNP-tillväxt på 3,8 % 2013.
Målet för den finanspolitiska strategi som anges i programmet är att trygga en
hållbar finanspolitik som stöder balanserad tillväxt, genom att uppnå ett
strukturellt överskott och samtidigt säkerställa tillräckliga finanspolitiska
buffertar och minska skattetrycket på arbete. Strategin syftar också till att
uppfylla stabilitets- och tillväxtpaktens krav. Programmets mål är att
överträffa det medellångsiktiga finanspolitiska målet att nå ett strukturellt
överskott från och med 2012. Målet på medellång sikt återspeglar kraven i
stabilitets- och tillväxtpakten. På grundval av det (omräknade) strukturella
budgetsaldot[6]
överensstämmer de offentliga utgifternas ökningstakt, med beaktande av
diskretionära åtgärder på inkomstsidan, med riktmärket för utgifter i
stabilitets- och tillväxtpakten för alla år utom 2013 (då målet på medellång
sikt är planerat att uppnås) och 2014. Programmet har också som mål att uppnå
ett nominellt överskott från och med 2014. Skuldkvoten ligger väl under
60 % av BNP och kommer enligt programmet sannolikt att minska efter 2013
för att nå ungefär 10 % 2015.
(9)(9)   Estland uppnådde ett betydande överskott 2011. Enligt
kommissionens vårprognos 2012 blir den ekonomiska tillväxten för 2012 mycket
svagare än 2011 och väntas falla från 7,6 % till cirka 1,6 %, och det
är därför nödvändigt med fortsatt kontroll av utgifternas effektivitet. Estland
planerar att införa en strukturell budgetregel 2012 för att hålla kontroll över
utgifterna. Regeln bör kompletteras genom att de fleråriga utgiftsmålen ges en
mer bindande karaktär så snart budgetregeln har införts. Estland har alltså
delvis genomfört 2011 års rekommendation på detta område.
(10)(10)           På arbetsmarknaden har flera åtgärder vidtagits vad
gäller beskattning av arbete. Incitamenten för att arbeta kan dock ökas genom
att man vidtar åtgärder mot det ökande utnyttjandet av förmåner vid
funktionshinder och arbetsoförmåga och genom att man gör det lönsamt att arbeta
för låg- och höginkomsttagare som får arbetslöshets- och föräldraersättning.
Lovande insatser görs för att minska den höga arbetslösheten, men långtids- och
ungdomsarbetslösheten är fortfarande hög. Som en följd ökar fattigdomsrisken
för barn i arbetslösa hushåll och detta behöver motverkas med hjälp av
effektiva sociala tjänster, inbegripet familjetjänster. Själva familjestödet
kan effektiviseras på ett budgetneutralt sätt genom att man gör föräldra- och
familjeförmåner mer riktade och tar bort ineffektiv befrielse från inkomstskatt
relaterad till barn.
(11)(11)           Åtgärderna i den nationella handlingsplanen för
energieffektivisering är fortfarande otillräckliga vad gäller den rådande
trenden att övergå från kollektivtrafik till andra transportslag. Nybilsflottan
i Estland är den mest energiintensiva i EU. Punktskatter på bränsle räcker inte
för att förändra konsumentbeteendet. Införlivandet av flera EU-direktiv på energiområdet
har ännu inte helt slutförts. Estland behöver fortfarande diversifiera sin
energitillförsel. Infrastrukturen för el kan uppgraderas för att integrera
större mängder vindenergi.
(12)(12)           Kvaliteten på och tillgången till yrkesutbildning har
förbättrats avsevärt och fler moderniseringsåtgärder planeras för 2012–2013.
Övergången från allmän utbildning till yrkesutbildning behöver dock förbättras,
och man kan överväga en generalisering av mer yrkesinriktade program.
Deltagandet i livslångt lärande ökar, men inriktningen på lågutbildade
arbetstagare är otillräcklig. Det finns fortsatta problem med att anpassa
utbildningsresultaten till arbetsmarknadens behov. Det är också angeläget att
snarast reformera gymnasieutbildningen och ytterligare förbättra de lokala
myndigheternas tillhandahållande av utbildning. Dessutom finns fortfarande
brister i samarbetet mellan näringsliv och högskolor, och den privata sektorns
kunskapsintensiva del bör vidareutvecklas.
(13)(13)           För att motverka den negativa befolkningsutvecklingen
och säkerställa en balanserad och konkurrenskraftig regional utveckling finns
ett mer långsiktigt behov av att säkerställa ekonomisk hållbarhet för lokala
myndigheter samt att säkerställa en bättre tillhandahållande av offentliga
tjänster på lokal nivå och optimera användningen av relativt spridda resurser.
De lokala myndigheternas begränsade storlek gör att flertalet av dem har svårt
att allmänt tillhandahålla de nödvändiga social-, hälso-, arbetsmarknads-,
transport- och utbildningstjänsterna.
(14)(14)            Estland har
gjort ett antal åtaganden inom ramen för europluspakten. Dessa åtaganden, och
genomförandet av åtagandena från 2011, avser att främja sysselsättningen,
förbättra konkurrenskraften och öka de offentliga finansernas hållbarhet.
Kommissionen har utvärderat genomförandet av åtagandena inom europluspakten.
Resultaten av denna utvärdering har beaktats i rekommendationerna.
(15)(15)           Inom ramen för den europeiska planeringsterminen har
kommissionen genomfört en omfattande analys av Estlands ekonomiska politik. Den
har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet. Den har
beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och
socioekonomisk politik i Estland, utan även i vilken utsträckning EU:s regler
och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den
övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att framtida nationella beslut
fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer
inom den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–5
nedan.
(16)(16)           Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat
Estlands stabilitetsprogram, och dess yttrande[7]
återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.
HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Estland att
vidta följande åtgärder under perioden 2012–2013:
1.           Bevara en sund ställning i de
offentliga finanserna genom att genomföra finanspolitiska planer som planerat,
säkerställa att det finanspolitiska målet på medellång sikt nås senast 2013,
och iaktta riktmärket för utgifter. Komplettera den planerade budgetregeln med
mer bindande regler för fleråriga utgifter inom det finanspolitiska ramverket
på medellång sikt, fortsätta öka effektiviteten i de offentliga utgifterna och
stärka kampen mot den grå ekonomin.
2.           Öka incitamenten för att
arbeta genom att effektivisera det sociala förmånssystemet och öka
flexibiliteten i fördelningen av förmåner till funktionshindrade, arbetslösa
och föräldrar, samtidigt som ett tillräckligt socialt skydd säkerställs.
Förbättra tillhandahållandet av sociala tjänster, göra familje- och
föräldraförmåner mer riktade och undanröja snedvridande befrielse från
inkomstskatt relaterad till barn. Öka ungdomars och långtidsarbetslösas
deltagande på arbetsmarknaden.
3.           Anpassa utbildning mer
effektivt till arbetsmarknadens behov samt förbättra samarbetet mellan
näringsliv och högskolor. Öka möjligheterna för lågutbildade arbetstagare att
få tillgång till livslångt lärande. Främja prioritering och
internationalisering av forsknings- och innovationssystemen.
4.           Förbättra energieffektiviteten,
särskilt i byggnader och transporter, och förstärka miljöincitament avseende
fordon och avfall, även genom att överväga incitament som beskattning av
fordon. Främja användning av förnybar energi, bland annat genom uppgraderad
infrastruktur och lagstiftning. Fortsätta utvecklingen av
gränsöverskridande förbindelser så att den relativa marknadsisoleringen upphör.

5.           Öka kommunernas
finanspolitiska hållbarhet, samtidigt som lokala myndigheters effektivitet
förbättras och ett effektivt tillhandahållande av tjänster säkerställs,
särskilt genom starkare incitament för sammanslagning eller ökat samarbete
mellan kommuner. Relevanta reformförslag bör läggas fram inom rimlig tid.
Utfärdad i Bryssel den
                                                                       På rådets vägnar
                                                                       Ordförande
[1]               EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012) 311 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 och P7_TA(2012)0047.
[4]               Rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012.
[5]               COM(2012) 68 final.
[6]               Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och
andra tillfälliga åtgärder enligt den omräkning som gjorts av kommissionen på
grundval av uppgifterna i programmet, med användning av den allmänt vedertagna
metoden.
[7]               Enligt artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.


Avis juridique important

|

31995H0113

95/113/EG: Rådets rekommendation av den 20 mars 1995 om att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av operationerna inom Europeiska utvecklingsfonden (1989) (sjunde EUF) för räkenskapsåret 1993

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 080 , 08/04/1995 s. 0045 - 0045

RÅDETS REKOMMENDATION av den 20 mars 1995 om att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av operationerna inom Europeiska utvecklingsfonden (1989) (sjunde EUF) för räkenskapsåret 1993 (95/113/EG)EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNINGmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 206 i detta,med beaktande av fjärde AVS-EEG-konventionen, som undertecknades i Lomé den 15 december 1989,med beaktande av rådets beslut 91/482/EEG av den 25 juli om utomeuropeiska länders och territoriers associering med Europeiska ekonomiska gemenskapen (1),med beaktande av den interna överenskommelsen om finansiering och förvaltning av gemenskapens bistånd (2), som undertecknades i Bryssel den 16 juli 1990, och särskilt artikel 33.3 i denna,med beaktande av budgetförordningen av den 29 juli 1991 som är tillämplig på sjunde Europeiska utvecklingsfonden (3), särskilt artikel 69-77 i denna, ochmed beaktande av följande:Rådet har granskat räkenskaperna och balansräkningen för Europeiska utvecklingsfondens (1989) operationer (sjunde EUF) till och med den 31 december 1993, samt revisionsrättens redogörelse för räkenskapsåret 1993, tillsammans med kommissionens svar (4).I enlighet med artikel 3.33 i den interna överenskommelsen beviljas kommissionen ansvarsfrihet för förvaltningen av Europeiska utvecklingsfonden (1989) (sjunde EUF) av parlamentet på rådets rekommendation.I sin helhet har kommissionens genomförande av Europeiska utvecklingsfondens operationer (1989) (sjunde EUF) under räkenskapsåret 1993 varit tillfredsställande.HÄRIGENOM REKOMMENDERASatt Europaparlamentet beviljar kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska utvecklingsfondens operationer (1989) (sjunde EUF) för räkenskapsåret 1993.Utfärdad i Bryssel den 20 mars 1995.På rådets vägnarE. ALPHANDÉRYOrdförande(1) EGT nr L 263, 19.9.1991, s. 1.(2) EGT nr L 229, 17.8.1991, s. 288.(3) EGT nr L 266, 21.9.1991, s. 1.(4) EGT nr C 327, 24.11.1994, s. 264-300 och 421-435.