               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 23.5.2022
            COM(2022) 615 final

            Rekommendation till
            RÅDETS REKOMMENDATION
            om Irlands nationella reformprogram 2022 med avgivande av rådets yttrande om Irlands stabilitetsprogram 2022
            {SWD(2022) 615 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Rekommendation till

               RÅDETS REKOMMENDATION

               om Irlands nationella reformprogram 2022 med avgivande av rådets yttrande om Irlands stabilitetsprogram 2022

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

               med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
                  1
               , särskilt artikel 5.2,

               med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser
                  2
               , särskilt artikel 6.1,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

               med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

               med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

               med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

               med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

               av följande skäl:

               (1)Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241
                  3
               , genom vilken faciliteten för återhämtning och resiliens inrättades, trädde i kraft den 19 februari 2021. Faciliteten för återhämtning och resiliens ger ekonomiskt stöd till genomförandet av reformer och investeringar och utgör en finanspolitisk impuls som finansieras av unionen. Den bidrar till den ekonomiska återhämtningen och till genomförandet av hållbara och tillväxtfrämjande reformer och investeringar, i synnerhet för att främja den gröna och den digitala omställningen, och stärker resiliensen och den potentiella tillväxten i medlemsstaternas ekonomier. Den bidrar också till hållbara offentliga finanser och ökar tillväxt och jobbskapande på medellång och lång sikt. Det högsta ekonomiska bidraget per medlemsstat inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens uppdaterades den [XX] juni 2022, i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) 2021/241.

               (2)Den 24 november 2021 antog kommissionen den årliga översikten över hållbar tillväxt, som inledde 2022 års europeiska planeringstermin. I översikten togs vederbörlig hänsyn till det gemensamma åtagandet på det sociala toppmötet i Porto i maj 2021 om att fortsätta genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 25 mars 2022 godkände Europeiska rådet prioriteringarna i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. Den 24 november 2021 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Irland var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning
                  4
               . Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet, som rådet antog den 5 april 2022, liksom förslaget till 2022 års gemensamma sysselsättningsrapport med en analys av genomförandet av riktlinjerna för sysselsättningspolitik och principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som rådet antog den 14 mars 2022.

               (3)Rysslands invasion av Ukraina, som följde tätt inpå den globala pandemin, har avsevärt förändrat den geopolitiska och ekonomiska situationen. Invasionens påverkan på medlemsstaternas ekonomier har märkts exempelvis genom högre priser på energi och livsmedel och svagare tillväxtutsikter. De ökande energipriserna slår särskilt hårt mot de mest utsatta hushållen som redan lever i eller riskerar att drabbas av energifattigdom. EU märker också av en exceptionell tillströmning av människor på flykt från Ukraina. I detta sammanhang utlöstes den 4 mars 2022 direktivet om tillfälligt skydd
                  5
                för första gången. Det ger fördrivna människor från Ukraina rätten att lagligen stanna i EU och att få tillgång till skolgång och utbildning, arbete, hälso- och sjukvård, bostad och social välfärd.

               (4)Med hänsyn till den snabbt föränderliga ekonomiska och geopolitiska situationen återupptar den europeiska planeringsterminen den breda politiska samordningen vad gäller ekonomi och sysselsättning 2022, samtidigt som en utveckling sker i enlighet med genomförandekraven i faciliteten för återhämtning och resiliens, enligt vad som angavs i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. Genomförandet av de antagna återhämtnings- och resiliensplanerna är viktigt för att de politiska prioriteringarna inom ramen för den europeiska planeringsterminen ska ge resultat, eftersom planerna behandlar alla eller en betydande del av de relevanta landsspecifika rekommendationer som utfärdades i 2019 och 2020 års planeringsterminer. De landsspecifika rekommendationerna från 2019 och 2020 är dessutom lika relevanta för återhämtnings- och resiliensplaner som granskats, uppdaterats eller ändrats i enlighet med artiklarna 14, 18 och 21 i förordning (EU) 2021/241, förutom eventuella landsspecifika rekommendationer som utfärdats fram till den dag då den ändrade planen lämnades in.

               (5)Den allmänna undantagsklausulen är aktiverad sedan mars 2020
                  6
               . I sitt meddelande av den 3 mars 2021
                  7
                förde kommissionen även fram sin ståndpunkt att beslutet om huruvida den allmänna undantagsklausulen ska inaktiveras eller fortsätta att gälla bör fattas efter en samlad bedömning av läget i ekonomin och att det viktigaste kvantitativa kriteriet bör vara nivån på den ekonomiska aktiviteten i EU eller euroområdet jämfört med förkrisnivåerna (slutet av 2019). Ökad osäkerhet och stora nedåtrisker i de ekonomiska utsikterna på grund av kriget i Europa, liksom exceptionella höjningar av energipriserna och fortsatta störningar i leveranskedjorna, motiverar en förlängning av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten under hela 2023.

               (6)I enlighet med riktlinjen i rådets yttrande av den 18 juni 2021 om stabilitetsprogrammet 2021 mäts den finanspolitiska inriktningen för närvarande bäst som en förändring i de primära utgifterna (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan), exklusive covid-19-relaterade tillfälliga åtgärder, men inbegripet utgifter som finansieras med icke återbetalningspliktigt stöd (bidrag) från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, i förhållande till den potentiella tillväxten på medellång sikt
                  8
               . För att bedöma om den nationella finanspolitiken är försiktig och dess sammansättning gynnsam för en hållbar återhämtning som är förenlig med den gröna och den digitala omställningen granskas, förutom den övergripande finanspolitiska inriktningen, även utvecklingen i nationellt finansierade
                  9
                primära löpande utgifter (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan och exklusive covid-19-relaterade tillfälliga åtgärder) och investeringar.

               (7)Den 2 mars 2022 antog kommissionen ett meddelande med en allmän vägledning för finanspolitiken 2023 som syftade till att stödja förberedelserna av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram och på så sätt stärka den politiska samordningen
                  10
               . På grundval av de makroekonomiska utsikterna i vinterprognosen 2022 anser kommissionen att det bör ske en övergång från en stödjande aggregerad finanspolitisk inriktning 2020–2022 till en i stort sett neutral aggregerad finanspolitisk inriktning 2023, även om det måste finnas en beredskap att agera om den ekonomiska situationen förändras. Kommissionen meddelade att de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 även i fortsättningen bör se olika ut för olika medlemsstater och ta hänsyn till eventuella spridningseffekter över gränserna. Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att återspegla denna vägledning i sina stabilitets- och konvergensprogram. Kommissionen åtog sig att noga följa den ekonomiska utvecklingen och anpassa sin vägledning efter behov, senast i planeringsterminens vårpaket i slutet av maj 2022.

               (8)När det gäller den finanspolitiska vägledningen av den 2 mars 2022 beaktas i de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 de försämrade ekonomiska utsikterna, den ökade osäkerheten och ytterligare nedåtrisker samt den högre inflationen jämfört med vinterprognosen. Mot bakgrund av dessa överväganden bör de finanspolitiska insatserna vara inriktade på att öka de offentliga investeringarna i den gröna och den digitala omställningen och energitryggheten och hålla uppe köpkraften i de mest sårbara hushållen för att mildra effekterna av de ökande energipriserna och bidra till att begränsa inflationstrycket till följd av andrahandseffekter genom riktade och tillfälliga åtgärder. Finanspolitiken måste förbli flexibel, kunna anpassas till snabbt förändrade förhållanden och se olika ut i olika länder, beroende på ländernas finanspolitiska och ekonomiska situation, inbegripet när det gäller hur utsatt ett land är för krisen och tillströmningen av fördrivna personer från Ukraina.

               (9)Den 28 maj 2021 lämnade Irland in sin nationella återhämtnings- och resiliensplan till kommissionen i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) 2021/241. Kommissionen har med stöd av artikel 19 i förordning (EU) 2021/241 bedömt återhämtnings- och resiliensplanens relevans, ändamålsenlighet, effektivitet och enhetlighet i enlighet med bedömningsriktlinjerna i bilaga V till den förordningen. Den 8 september 2021 antog rådet sitt beslut om godkännande av bedömningen av Irlands återhämtnings- och resiliensplan
                  11
               . Delutbetalningarna ska verkställas på villkor att kommissionen fattar ett beslut i enlighet med artikel 24.5 i förordning (EU) 2021/241 om att Irland på ett tillfredsställande sätt har uppnått de relevanta delmål och mål som angetts i rådets genomförandebeslut. För att delmålen och målen ska anses ha uppnåtts på ett tillfredsställande sätt får delmål och mål som tidigare uppnåtts inte ha upphävts.

               (10)Den 4 maj 2022 lämnade Irland in sitt nationella reformprogram för 2022 och den 29 april 2022 sitt stabilitetsprogram för 2022, i enlighet med den tidsfrist som fastställs i artikel 4 i förordning (EG) No 1466/97. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. I enlighet med artikel 27 i förordning (EU) 2021/241 ska Irlands halvårsvisa rapporter om framstegen avseende målen i återhämtnings- och resiliensplanen också återspeglas i 2022 års nationella reformprogram.

               (11)Den 23 maj 2022 offentliggjorde kommissionen 2022 års landsrapport för Irland
                  12
               . Den innehöll en bedömning av hur väl Irland hade lyckats med de relevanta landsspecifika rekommendationer som rådet antog 2019, 2020 och 2021, och en utvärdering av Irlands genomförande av återhämtnings- och resiliensplanen, med utgångspunkt i resultattavlan för återhämtning och resiliens. Utifrån denna analys konstaterades i landsrapporten brister i fråga om de utmaningar som inte eller endast delvis hade åtgärdats genom återhämtnings- och resiliensplanen, och även nya och framväxande utmaningar, inbegripet dem som uppstått till följd av Rysslands invasion av Ukraina. I landsrapporten behandlades också Irlands framsteg avseende genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och med att nå EU:s överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsbekämpning, och även framstegen med att nå FN:s mål för hållbar utveckling.

               (12)Kommissionen har gjort en fördjupad granskning av Irland enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 och offentliggjorde sina resultat den 23 maj 2022
                  13
               . Kommissionen drog slutsatsen att Irland inte längre har några obalanser med koppling till hög privat och offentlig skuldsättning och hög utlandsskuld. Stora framsteg har gjorts med att minska den offentliga och den privata skuldsättningen liksom nettoutlandsskulden, både före och under pandemin.

               (13)Den 20 juli 2020 rekommenderade rådet Irland att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen, för att effektivt hantera pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Rådet rekommenderade också Irland att när de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som har validerats av Eurostat sjönk Irlands underskott i de offentliga finanserna under 2020 från 5,1 % av BNP 2020 till 1,9 % under 2021. Irlands finanspolitiska åtgärder stödde den ekonomiska återhämtningen under 2021, medan de tillfälliga krisstödåtgärderna minskade från 3,3 % av BNP 2020 till 2,7 % 2021. De åtgärder som Irland vidtog 2021 har legat i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var till största del tillfälliga eller kompenserades av uppvägande åtgärder. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat var den offentliga skulden 56,0 % av BNP 2021.

               (14)Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för stabilitetsprogrammets budgetprognoser 2022 är realistiskt. Enligt regeringen kommer BNP i fasta priser att öka med 6,4 % 2022 och 4,4 % 2023. I jämförelse spår kommissionens vårprognos 2022 en lägre real BNP-tillväxt på 5,4 % 2022 och en liknande BNP-ökning på 4,4 % 2023, främst på grund av lägre egen konsumtion och lägre exportprognoser för 2022. Enligt sitt stabilitetsprogram 2022 väntar sig regeringen att det samlade underskottet ska sjunka till 0,4 % av BNP 2022 och övergå i ett överskott på 0,2 % av BNP 2023. Minskningen under 2022 speglar främst den starka tillväxten i den ekonomiska aktiviteten och avvecklingen av flertalet nödåtgärder. Enligt programmet väntas skuldkvoten att sjunka till 50,1 % 2022 och ytterligare till 46,3 % av BNP 2023. På grundval av de politiska åtgärder som var kända vid prognosens brytdatum väntas enligt kommissionens vårprognos 2022 ett underskott i de offentliga finanserna på 0,5 % 2022 och ett överskott på 0,4 % 2023. Detta ligger i linje med det offentliga saldo som prognosticeras i stabilitetsprogrammet 2022. Enligt kommissionens vårprognos 2022 väntas en liknande offentlig skuldkvot på 50,3 % 2022 och 45,5 % 2023.

               Utifrån kommissionens vårprognos 2022 beräknas den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt (10-årigt genomsnitt) att uppgå till 6,6 %. Denna beräkning omfattar dock inte effekterna av de reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka Irlands potentiella tillväxt.

               (15)Under 2022 har regeringen fasat ut de flesta av de åtgärder som vidtogs som svar på covid-19-krisen, och de tillfälliga krisstödåtgärderna väntas minska från 2,7 % av BNP 2021 till 0,6 % 2022. Det offentliga underskottet påverkas av de åtgärder som antas för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de stigande energipriserna, som i kommissionens vårprognos 2022 har uppskattats till 0,2 % av BNP 2022 och 0,0 % av BNP 2023
                  14
               . De åtgärderna består huvudsakligen av sociala transfereringar till fattigare hushåll och sänkningar av indirekta skatter på energiförbrukning. Åtgärderna har angetts vara till största del tillfälliga. Om energipriserna ännu är höga 2023 kan vissa av åtgärderna bli kvar. Vissa av åtgärderna är inte riktade, särskilt betalningar till alla inhemska elkonton och raka sänkningar av punktskatter. Det offentliga underskottet påverkas också av kostnaderna för att ge tillfälligt skydd till fördrivna personer från Ukraina, som enligt kommissionens vårprognos väntas uppgå till 0,1 % av BNP under 2022 och 0,1 % 2023
                  15
               .

               (16)Den 18 juni 2021 rekommenderade rådet att Irland
                  16
                under 2022 eftersträva en stödjande finanspolitisk inriktning, inbegripet den impuls som ges genom faciliteten för återhämtning och resiliens samt upprätthålla nationellt finansierade investeringar. Irland rekommenderades även att så snart de ekonomiska förhållandena medger det bedriva en finanspolitik som på medellång sikt syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning och säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet, och samtidigt öka investeringarna för att främja tillväxtpotentialen.

               (17)Utifrån kommissionens vårprognos 2022 och inbegripet informationen i Irlands stabilitetsprogram 2022 väntas den finanspolitiska inriktningen under 2022 vara stödjande och uppgå till -0,3 % av BNP, i enlighet med rådets rekommendation
                  17
               . Irland planerar att fortsatt stödja återhämtningen genom att använda faciliteten för återhämtning och resiliens till att finansiera ytterligare investeringar, i enlighet med rådets rekommendation. Det positiva bidraget till den ekonomiska aktiviteten från utgifter som finanserias med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-medel väntas vara stabilt jämfört med 2021. Nationellt finansierade investeringar beräknas ge ett expansivt bidrag till den finanspolitiska inriktningen på 0,3 procentenheter 2022
                  18
               . Därför planerar Irland att upprätthålla sina nationellt finansierade investeringar i enlighet med rådets rekommendation. Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2022 ge ett på det hela taget neutralt bidrag på 0,0 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. I detta ingår de extra effekterna av åtgärderna för att hantera de ekonomiska och sociala konsekvenserna av de stigande energipriserna (0,2 % av BNP).

               (18)Under 2023 väntas den finanspolitiska inriktningen enligt kommissionens vårprognos 2022 nå 1,8 % av BNP, vid ett antagande om oförändrad politik
                  19
               . Irland väntas fortsätta att använda bidrag från faciliteten för hämtning och resiliens under 2023 för att finansiera ytterligare investeringar till stöd för återhämtningen. Det positiva bidraget till den ekonomiska aktiviteten från utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-medel väntas vara stabilt jämfört med 2022. Nationellt finansierade investeringar väntas ge ett neutralt bidrag till den finanspolitiska inriktningen på 0,0 procentenheter under 2023
                  20
               . Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2023 ge ett kontraktivt bidrag på 1,8 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Det omfattar effekterna av att fasa ut åtgärderna för att hantera de stigande energipriserna (0,2 % av BNP).

               (19)Enligt stabilitetsprogrammet 2022 väntas saldot i de offentliga finanserna att uppgå till ett överskott på 1,2 % av BNP 2024 och 1,4 % 2025. Det offentliga underskottet planeras alltså att hamna under 3 % av BNP under programperioden. Prognoserna förutsätter att tillväxten i centrala utgifter begränsas till 5 % per år. Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten att sjunka fram till 2025, mer specifikt till 43,8 % 2024 och till 40,7 % av BNP 2025. Utifrån kommissionen analys verkar riskerna för skuldhållbarheten låga på medellång sikt.

               (20)Det totala underskottet i pensionssystemet väntas öka på lång sikt på grund av att pensionsutgifterna kommer att öka från 4,6 % av BNP 2019 till 7,6 % 2070. En oberoende pensionskommission har lagt fram flera rekommendationer för att förbättra den det statliga pensionssystemets finanspolitiska hållbarhet.

               (21)I enlighet med artikel 19.3 b och kriterium 2.2 i bilaga V till förordning (EU) 2021/241 ska återhämtnings- och resiliensplanen omfatta ett stort antal ömsesidigt förstärkande reformer och investeringar som ska vara genomförda senast 2026. De ska bidra till att åtgärda alla eller en betydande del av de ekonomiska och sociala utmaningar som beskrivs i de landsspecifika rekommendationerna till Irland från rådet i den europeiska planeringsterminen 2019 och 2020, förutom alla landsspecifika rekommendationer som hade utfärdats fram till den dag då planen antogs. Planen fokuserar särskilt på reformer och investeringar som underlättar den gröna och den digitala omställningen och på aktivt stöd till arbetsmarknadsintegration och kompetensutveckling. Investeringarna bidrar också till att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt, främja privata investeringar och använda mer direkta finansieringsinstrument för att stimulera forskning och innovation. Dessutom förespråkas i planen reformer på områden som subventionerade och överkomliga bostäder, pensioner, hälso- och sjukvård och rättsliga hinder för företagande och den inför också åtgärder som delvis väntas hantera utmaningar med koppling till penningtvätt och aggressiv skatteplanering.

               (22)Irlands genomförande av återhämtnings- och resiliensplanen väntas bidra till ytterligare framsteg avseende den gröna och den digitala omställningen. Åtgärder som stöder klimatmålen i Irland står för 42 % av planens totala tilldelning, medan åtgärder som stöder de digitala målen står för 32 % av planens totala tilldelning. Det fullständiga genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen, i enlighet med relevanta delmål och mål kommer att bidra till att Irland snabbt kan återhämta sig från konsekvenserna av covid-19-krisen och kommer att fortsätta att stärka landets resiliens. Det systematiska deltagandet av arbetsmarknadens parter och andra relevanta berörda parter är fortfarande viktigt för att genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen ska lyckas, liksom annan ekonomisk politik och sysselsättningspolitik utanför planen, och för att säkerställa att fler känner ett egenansvar för den övergripande politiska agendan.

               (23)Irland har ännu inte lämnat in sin partnerskapsöverenskommelse och andra sammanhållningspolitiska programdokument
                  21
               . I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 ska Irland beakta de relevanta landsspecifika rekommendationerna i programplaneringen av de sammanhållningspolitiska fonderna 2021–2027. Detta är en förutsättning för att förbättra ändamålsenligheten och maximera mervärdet av det ekonomiska stöd som ska erhållas från de sammanhållningspolitiska fonderna, samtidigt som samordning, komplementaritet och enhetlighet mellan dessa fonder och andra unionsinstrument och fonder främjas. För att faciliteten för återhämtning och resiliens och de sammanhållningspolitiska programmen ska kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt krävs också att investeringshinder avlägsnas till stöd för den gröna och den digitala omställningen och en balanserad territoriell utveckling.

               (24)Förutom de ekonomiska och sociala utmaningar som åtgärdas genom återhämtnings- och resiliensplanen står Irland inför flera andra utmaningar som är relaterade till den cirkulära ekonomin och spillvatten. Avfallsgenereringen i Irland är nästan 25 % högre än EU-genomsnittet, vilket gör att landet hamnar på femte plats när det gäller kommunalt avfall per capita i EU. Framstegen med att öka materialåtervinningsgraden har mattas av på senare år, medan förbränningen har ökat kraftigt. Den cirkulära användningen av material i Irland var 1,8 % under 2020, vilket är mycket lägre än EU-genomsnittet på 12,8 %. Fler incitament och investeringar krävs för att Irland ska kunna genomföra en mer ambitiös strategi för avfall och den cirkulära ekonomin, samtidigt som man undviker att det skapas en alltför stor förbränningskapacitet. Det måste till mer stöd till cirkulära företagsmodeller som täcker materialens hela livscykel för att minska avfallet och resursförbrukningen. Vissa framsteg har visserligen gjorts när det gäller att underlätta investeringar i hantering av avloppsvatten, men mindre än hälften av spillvattnet i Irland behandlas i enlighet med EU-lagstiftningen. Det största problemet med ytvattenkvaliteten i Irland härrör från ett överskott av näringsämnen från både obehandlat spillvatten och jordbruket. Det krävs stora uppgraderingar av infrastrukturen, liksom ett mer gediget tillvägagångssätt för att kontrollera vattenföroreningar från jordbruksverksamhet. En lämplig spillvatteninfrastruktur är också viktig för att förbättra allmänhetens livskvalitet och hälsotillstånd. Dessutom bidrar adekvat spillvatteninfrastruktur till att stärka den regionala utvecklingen, skapa hållbar tillväxt och jobb och det är gynnsamt för turismen.

               (25)Inom ramen för det mandat som EU:s stats- och regeringschefer gav i Versaillesförklaringen syftar REPowerEU till att så snart som möjligt fasa ut Europeiska unionens beroende av import av fossila bränslen från Ryssland. I detta syfte har de flesta lämpliga projekt, investeringar och reformer på nationell och regional nivå och på EU-nivå fastställts i dialog med medlemsstaterna. Målet med dessa åtgärder är att minska det totala beroendet av fossila bränslen och flytta importen av fossilt bränsle från Ryssland.

               (26)Enligt uppgifter från 2020 importerar Irland ingen råolja eller gas från Ryssland. Irlands beroende av ryskt kol (22 % av kolimporten) är lägre än EU-genomsnittet, där andelen solida fossila bränslen i energimixen (7,6 %) är lägre än EU-genomsnittet. Även om Irland har en begränsad exponering för rysk olja och gas gör det aktuella geopolitiska läget och de höga energipriserna det ännu mer angeläget för landet att ytterligare påskynda sina satsningar på att nå målen för förnybar energi i den nationella energi- och klimatplanen. Irlands klimathandlingsplan omfattar det långtgående målet att ställa om landets energisystem till 2030. Detta ska se till att Irland minskar sina totala utsläpp av växthusgaser med 51 % mellan 2018 och 2030. De nödvändiga reformerna och magnituden på omställningen kommer att vara avsevärda, från att trygga de nödvändiga offentliga och privata investeringarna till att uppfylla åtagandena i tid. Det krävs en omfattande uppgradering av Irlands energiinfrastruktur för att fullt ut kunna utnyttja förnybara energikällor och nå Irlands klimatmål. Att skapa en investeringsram som underlättar och stimulerar investeringar i den gröna omställningen kommer att vara avgörande för att minska beroendet av fossila bränslen. För förnybar energi finns utmaningarna kvar när det gäller planerings- och tillståndssystemet, särskilt i fråga om de långdragna bygglovsförfarandena och de långa och dyra överklagandeförfarandena. Att effektivisera planerings- och tillståndssystemet genom att se till att lämpliga resurser finns tillgängliga i alla etapper av planeringsprocessen och genom att rationalisera det övergripande regelverket skulle kunna påskynda storskaliga projekt och därmed snabba på den gröna omställningen. Dessutom kommer det att vara centralt att bygga ut och förstärka elnätet och stödja infrastruktur på viktiga platser för att minska överbelastningen. I synnerhet kommer nya förbindelseledningar för överföring av el med grannländerna att stödja en tryggare energiförsörjning. Större lagringskapacitet och en massiv utbyggnad av laddstationer för elbilar kommer också att behövas. Att ta fram en nationell strategi för förnybar vätgas skulle dessutom bidra till att diversifiera energimixen.

               (27)Åtgärder för energieffektivitet kommer att spela en viktig roll för att minska energiförbrukningen. Stora energibesparingar är nödvändiga för att inte bara nå Irlands klimatmål utan också de EU-omfattande målen för att minska nettoutsläppen av växthusgaser med 55 %. Arbetet med klimathandlingsplanen är på rätt spår, men Irland har släpat efter när det gäller minskade växthusgasutsläpp. Genom att tillämpa principen om energieffektivitet först och verka för stora energibesparingar i byggnader kan Irland minska sitt importberoende av energi. Med fler elfordon skulle man kunna utnyttja inhemsk elproduktion istället för att vara beroende av bränsleimport. Eftersom klimathandlingsplanen innehåller ett mål om en miljon elbilar på de irländska vägarna till 2030 krävs en stor utbyggnad av laddstationer. Ökade ambitioner för att minska utsläppen av växthusgaser, öka andelen förnybar energi och förbättra energieffektiviteten kommer att krävas för att Irland ska ligga i linje med 55 %-paketets mål.

               (28)Att snabba på omställningen till klimatneutralitet och fasa ut fossila bränslen kommer att orsaka betydande omstruktureringskostnader i flera sektorer, men Irland kan använda sig av mekanismen för en rättvis omställning inom sammanhållningspolitiken för att mildra de samhällsekonomiska effekterna av omställningen i de hårdast drabbade regionerna. Dessutom kan Irland använda Europeiska socialfonden+ för att öka sysselsättningsmöjligheterna och stärka den sociala sammanhållningen.

               (29)Mot bakgrund av kommissionens bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2022, och dess yttrande
                  22
                återspeglas i rekommendation 1 nedan.

               (30)Med hänsyn till de nära inbördes kopplingarna mellan ekonomierna i medlemsstaterna i euroområdet och deras kollektiva bidrag till Ekonomiska och monetära unionens funktion, rekommenderade rådet att euroområdets medlemsstater vidtar åtgärder, inbegripet genom sina återhämtnings- och resiliensplaner, för att genomföra rekommendationen om euroområdets ekonomiska politik. För Irland återspeglas detta särskilt i rekommendationerna 1 och 2 nedan.

               HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Irland att 2022 och 2023 vidta följande åtgärder:

               1.Under 2023 säkerställa att tillväxten i de nationellt finansierade löpande utgifterna är i linje med en totalt sett neutral inriktning på politiken, med hänsyn till ett fortsatt tillfälligt och riktat stöd till de hushåll och företag som drabbas hårdast av de höjda energipriserna och till människor som flyr från Ukraina. Vara redo att anpassa de löpande utgifterna efter den föränderliga situationen. Öka de offentliga investeringarna i den gröna och den digitala omställningen och för energitrygghet, bland annat med hjälp av faciliteten för återhämtning och resiliens, REPowerEU och andra EU-medel. Under perioden efter 2023 bedriva en finanspolitik som syftar till att på medellång sikt uppnå en sund offentligfinansiell ställning. Ta itu med den förväntade ökningen av åldersrelaterade pensionsutgifter genom att säkerställa det statliga pensionssystemets finanspolitiska hållbarhet.

               2.Fortsätta genomförandet av sin återhämtnings- och resiliensplan, i enlighet med de delmål och mål som angavs i rådets genomförandebeslut av den 8 september 2021. Lämna in de sammanhållningspolitiska programdokumenten för 2021–2027 med avsikt att avsluta förhandlingarna om dem med kommissionen och därefter inleda genomförandet av dem.

               3.Inrikta satsningar på att främja den cirkulära ekonomin. I synnerhet utveckla både infrastruktur och strategier för att förebygga avfall och öka återvunnet och återanvänt innehåll, och ta fram ett effektivare insamlingssystem för att separera avfall som går att materialåtervinna, bland annat biologiskt nedbrytbart avfall. Främja säkrare och renare spillvattenkretslopp.

               4.Minska det övergripande beroendet av fossila bränslen. Påskynda utbyggnaden av förnybara energikällor, särskilt vindkraft till havs, bland annat genom att införa reformer för att effektivisera planerings- och tillståndssystemet, särskilt genom att förkorta förfarandena. Uppgradera energiinfrastrukturen, bland annat för lagring. Säkerställa ett snabbt genomförande av grundliga energieffektiviserande renoveringar. Påskynda elektrifieringen av transporter, bland annat genom att installera laddstationer.

               Utfärdad i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

                     (4)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

                     (5)

                        Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 av den 4 mars 2022 om fastställande av att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina i den mening som avses i artikel 5 i direktiv 2001/55/EG, med följden att tillfälligt skydd införs (EUT L 71, 4.3.2022, s. 1).

                     (6)

                        Meddelande från kommissionen till rådet om aktivering av den allmänna undantagsklausulen
                     i stabilitets- och tillväxtpakten, COM(2020) 123 final, 20.3.2020.

                     (7)

                        Meddelande från kommissionen till rådet: Ett år efter utbrottet av covid-19: finanspolitiska insatser, COM(2021) 105 final, 3.3.2021.

                     (8)

                        Beräkningarna av den finanspolitiska inriktningen och dess delar i denna rekommendation är kommissionens uppskattningar baserade på de antaganden som ligger till grund för kommissionens vårprognos 2022. Kommissionens beräkningar av den potentiella tillväxten på medellång sikt inkluderar inte den positiva effekten av reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka den potentiella tillväxten.

                     (9)

                        Som inte finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens eller andra EU-medel.

                     (10)

                        Meddelande från kommissionen till rådet: Finanspolitisk vägledning för 2023, COM(2022) 85 final, 2.3.2022.

                     (11)

                        Rådets genomförandebeslut av den 8 september 2021 om godkännande av bedömningen av Irlands återhämtnings- och resiliensplan (ST 11046/21 + ADD 1).

                     (12)

                        SWD(2022)615 final.

                     (13)

                        SWD(2022)634 final.

                     (14)

                        Siffrorna motsvarar de årliga budgetkostnaderna för de åtgärder som vidtagits sedan hösten 2021, inbegripet löpande inkomster och utgifter samt, i förekommande fall, åtgärder för kapitalutgifter.

                     (15)

                        Det totala antalet personer som fördrivits från Ukraina till EU väntas gradvis öka till 6 miljoner före slutet av 2022, och den geografiska spridningen av dem beräknas på basis av den diaspora som redan finns, den relativa befolkningen i den mottagande medlemsstaten och den aktuella spridningen av fördrivna personer från Ukraina inom EU i mars 2022. När det gäller budgetkostnaderna per person grundar sig beräkningarna på kommissionens gemensamma forskningscentrums mikrosimuleringsmodell Euromod som beaktar både kontantförmåner som personer kan få och naturaförmåner, som utbildning och hälso- och sjukvård.

                     (16)

                        Rådets rekommendation av den 18 juni 2021 med avgivande av rådets yttrande om Irlands stabilitetsprogram 2021 (EUT C 304, 29.7.2021, s. 28).

                     (17)

                        Om indikatorn ligger på minus (plus) innebär detta att överskottet (underskottet) i de primära utgifterna är högre än den medelsiktiga ekonomiska tillväxten, vilket signalerar att finanspolitiken är expansiv (kontraktiv).

                     (18)

                        Övriga nationellt finansierade kapitalutgifter beräknas ge ett neutralt bidrag på 0,0 procentenheter av BNP.

                     (19)

                        Om indikatorn ligger på minus (plus) innebär detta att överskottet (underskottet) i de primära utgifterna är högre än den medelsiktiga ekonomiska tillväxten, vilket signalerar att finanspolitiken är expansiv (kontraktiv).

                     (20)

                        Övriga nationellt finansierade kapitalutgifter beräknas ge ett neutralt bidrag på 0,0 procentenheter av BNP.

                     (21)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

                     (22)

                        Enligt artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.


               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 9.9.2019
            COM(2019) 407 final
            Rekommendation till
            RÅDETS BESLUT
            om bemyndigande att inleda förhandlingar på Europeiska unionens vägnar om ingående av ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Seychellerna om tillträde till Mayottes vatten för fiskefartyg som för seychellisk flagg

               MOTIVERING

               1.BAKGRUND TILL REKOMMENDATIONEN

               •Motiv och syfte med rekommendationen

               Kommissionen föreslår att det ska inledas förhandlingar om ett nytt avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Seychellerna om tillträde för fiskefartyg som för seychellisk flagg till Mayottes vatten och marina biologiska resurser, under Europeiska unionens jurisdiktion Kommissionen har för avsikt att föra förhandlingarna om det nya avtalet om tillträde parallellt med förhandlingarna om ett nytt partnerskapsavtal om hållbart fiske med Republiken Seychellerna och om ett nytt protokoll till det avtalet.

               •Förenlighet med befintliga bestämmelser inom området

               Den 11 juli 2012 antog Europeiska rådet beslut 2012/419/EU
                  1
                om ändring, med verkan från och med den 1 januari 2014, av Mayottes ställning i förhållande till Europeiska unionen. Från och med den dagen upphörde Mayotte att tillhöra de utomeuropeiska länderna och territorierna och blev i stället ett av unionens yttersta randområden i den mening som avses i artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Som en följd av detta ingår Mayottes exklusiva ekonomiska zon i EU:s vatten.

               Under 2014 undertecknade därför Europeiska unionen och Seychellerna ett avtal som garanterade de fiskeinsatser som görs av fartyg som för seychellisk flagg i Mayottes exklusiva ekonomiska zon, under fransk jurisdiktion.

               Det nuvarande avtalet tillåter att åtta seychelliska fartyg fiskar i Mayottes vatten och det löper ut den 6 juni 2020. De seychelliska fartygsägarnas betalning för licenser och fångster är den enda ekonomiska ersättningen enligt detta avtal, och den uppbärs av Frankrike för landets yttersta randområde Mayotte. Dessa intäkter används av Frankrike för inrättande av en lämplig lagstiftningsram, kontroller och fysisk infrastruktur och för den kapacitetsuppbyggnad som krävs för att Mayottes förvaltning ska kunna uppfylla kraven i den gemensamma fiskeripolitiken. Avtalet bidrar till ett ansvarsfullt fiske i EU:s vatten för att garantera bevarande och hållbart nyttjande av fiskeresurserna.

                  Detta avtal har inga ekonomiska konsekvenser för EU.

               •Förenlighet med unionens politik inom andra områden

                  Förhandlingarna om ett nytt avtal med Seychellerna om tillträde till Mayottes vatten under EU:s jurisdiktion är i linje med EU:s yttre åtgärder i förhållande till länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-länderna), framför allt med unionens mål när det gäller respekten för demokratiska principer och mänskliga rättigheter.

               2.RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN

               •Rättslig grund

                  Den rättsliga grunden för beslutet är artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som återfinns i femte delen (om unionens yttre åtgärder) avdelning V (om internationella avtal). Där fastställs förfarandet för förhandlingar om och ingående av avtal mellan EU och tredjeländer.

               •Subsidiaritetsprincipen (för icke-exklusiv befogenhet)

                  Ej tillämpligt, exklusiv befogenhet.

               •Proportionalitetsprincipen

                  Beslutet står i proportion till målet.

               •Val av instrument

                  Instrumentet föreskrivs i artikel 218.3 och 218.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

               3.RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR

               •Efterhandsutvärderingar/kontroller av ändamålsenligheten med befintlig lagstiftning

                  Avtalet om seychelliska fartygs tillträde till Mayottes vatten har inga ekonomiska konsekvenser för EU. Kommissionen har dock i sin efterhands- och förhandsutvärdering av partnerskapsavtalet om fiske med Seychellerna och av dess genomförandeprotokoll
                     2
                   också sett över hur avtalet om tillträde har tillämpats.

                  I den utvärderingen, som genomfördes 2019, konstaterades att avtalet om tillträde till Mayottes vatten bör förnyas och åtföljas av ett nytt genomförandeprotokoll till partnerskapsavtalet om fiske med Seychellerna, i syfte att fortsätta att harmonisera de tekniska och ekonomiska villkoren i de båda texterna.

               •Samråd med berörda parter

                  Medlemsstaterna, företrädare för branschen, internationella organisationer i det civila samhället liksom fiskeriförvaltningen och det civila samhället i Seychellerna rådfrågades inom ramen för efterhands- och förhandsutvärderingen av partnerskapsavtalet om fiske med Seychellerna och dess genomförandeprotokoll. Samråd har också ägt rum inom rådgivande nämnden för fjärrfiske, bland annat i samband med dess möte den 27 mars 2019.

               •Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden

                  Ej tillämpligt.

               •Konsekvensbedömning

                  Ej tillämpligt.

               •Lagstiftningens ändamålsenlighet och förenkling

                  Ej tillämpligt.

               •Grundläggande rättigheter

                  I de förhandlingsdirektiv som föreslås i en bilaga till beslutet rekommenderas ett bemyndigande att inleda förhandlingar som även omfattar en klausul om konsekvenserna av kränkningar av mänskliga rättigheter och demokratiska principer.

               4.BUDGETKONSEKVENSER

                  Avtalet om seychelliska fartygs tillträde till Mayottes vatten har inga ekonomiska konsekvenser för EU.

               5.ÖVRIGA INSLAG

               •Genomförandeplaner samt åtgärder för övervakning, utvärdering och rapportering

                  Förhandlingarna kommer enligt planerna att inledas under tredje kvartalet 2019.

               •Ingående redogörelse för de specifika bestämmelserna i rekommendationen

                  Kommissionen rekommenderar följande:

                  - Rådet bör bemyndiga kommissionen att inleda och föra förhandlingar om ingående av ett nytt avtal med Seychellerna om seychelliska fartygs tillträde till Mayottes vatten under EU:s jurisdiktion.

                  - Kommissionen bör utses till EU:s förhandlare i detta ärende.

                  - Kommissionen bör föra förhandlingarna i samråd med den särskilda kommittén i enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

                  - Rådet bör godkänna förhandlingsdirektiven i bilagan till denna rekommendation.

               Rekommendation till

               RÅDETS BESLUT

               om bemyndigande att inleda förhandlingar på Europeiska unionens vägnar om ingående av ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Seychellerna om tillträde till Mayottes vatten för fiskefartyg som för seychellisk flagg

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 218.3 och 218.4,

               med erinrande om Europeiska rådets beslut av den 11 juli 2012 om ändring av Mayottes ställning i förhållande till Europeiska unionen
                  3
               ,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och
                  av följande skäl:

               Det bör inledas förhandlingar om ingående av ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Seychellerna om tillträde för fartyg som för seychellisk flagg till Europeiska unionens vatten, närmare bestämt den exklusiva ekonomiska zonen utanför Mayottes kust.

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

               Artikel 1

               Kommissionen bemyndigas härmed att förhandla med Republiken Seychellerna om ett avtal om tillträde för fiskefartyg som för Republiken Seychellernas flagg till unionens vatten och marina biologiska resurser, närmare bestämt till vatten och marina biologiska resurser i den exklusiva ekonomiska zonen utanför Mayottes kust.

               Artikel 2

               Förhandlingsdirektiven anges i bilagan.

               Artikel 3

               Förhandlingarna ska föras i samråd med [namnet på den särskilda kommitté som utses av rådet].

               Artikel 4

               Detta beslut riktar sig till kommissionen.

               Utfärdat i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        EUT L 204, 31.7.2012, s. 131.

                     (2)

                  https://publications.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/5e1b1689-7785-11e9-9f05-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-97941423

                     (3)

                        EUT L 204, 31.7.2012, s. 131.

    ---documentbreak---

               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 9.9.2019
            COM(2019) 407 final
            BILAGA
            till rekommendation till
            RÅDETS BESLUT
            om bemyndigande att inleda förhandlingar på Europeiska unionens vägnar om ingående av ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Seychellerna om tillträde till Mayottes vatten för fiskefartyg som för seychellisk flagg

               BILAGA

               Förhandlingsdirektiv

               –Syftet med förhandlingarna är att det ska ingås ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Seychellerna om tillträde för fartyg som för Republiken Seychellernas flagg till Europeiska unionens vatten och marina biologiska resurser, närmare bestämt till vatten och marina biologiska resurser i den exklusiva ekonomiska zonen utanför Mayottes kust.

               –Avtalet om seychelliska fartygs tillträde till Mayottes vatten, under EU:s jurisdiktion, bör därför fastställa den allmänna ram, de allmänna principer och de mål som kommer att ligga till grund för tillträdet. Det bör innehålla en klausul om upphävande av det gällande avtalet om tillträde mellan Europeiska unionen och Republiken Seychellerna
                  1
               .

               –I syfte att genom detta nya avtal garantera främjandet av ett hållbart och ansvarsfullt fiske ska kommissionens förhandlingsmål grundas på följande:

               ·Säkerställande av tillträde för fartyg som för seychellisk flagg till Europeiska unionens vatten och marina biologiska resurser, närmare bestämt till vatten och marina biologiska resurser i den exklusiva ekonomiska zonen utanför Mayottes kust och säkerställande av de fisketillstånd som krävs för att fartyg som för seychellisk flagg ska kunna bedriva fiskeverksamhet i denna exklusiva ekonomiska zon.

               ·Beaktande av bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden och relevanta förvaltningsplaner som antagits av regionala fiskeriförvaltningsorganisationer, i syfte att säkerställa fiskeverksamhetens miljömässiga hållbarhet och främja en världshavsförvaltning på internationell nivå. Fiskeverksamheten bör inriktas uteslutande på tillgängliga resurser, med beaktande av den lokala flottans fiskekapacitet och med särskild uppmärksamhet på att de berörda bestånden är långvandrande.

               ·Säkerställande av tillträde för fartyg som för seychellisk flagg till marina biologiska resurser på grundval av dels kriterier liknande dem som gäller för EU:s flotta i behörighetsområdet för Indiska oceanens tonfiskkommission (IOTC), dels utvecklingen under de senaste åren.

               ·Införandet av licensavgifter i avtalet, som endast ska betalas av fartygsägarna. Det bör inte föreskrivas något ekonomiskt bidrag från Seychellernas regering.

               ·Säkerställande av att protokollet kommer att bidra till att främja hållbar tillväxt och anständigt arbete i samband med fiskeverksamhet, med beaktande av relevanta konventioner från Internationella arbetsorganisationen (ILO).

               ·Införandet av en klausul om konsekvenserna av kränkningar av mänskliga rättigheter och demokratiska principer.

               –I avtalet bör särskilt följande fastställas:

               ·Det fiskeområde som omfattas av avtalet och vars gränser bör anges i en bilaga till avtalet.

               ·De fiskemöjligheter, fördelade per kategori, som ska beviljas fiskefartyg som för seychellisk flagg.

               ·De avgifter som ska betalas av fiskefartyg som för seychellisk flagg för att få tillträde till unionens vatten och marina biologiska resurser i den exklusiva ekonomiska zonen utanför Mayottes kust och villkoren för betalningen av dessa avgifter.

               –

                     (1)

                        EUT L167, 6.6.2014, s. 4.


title: Rekommendation till RÅDETS BESLUT om bemyndigande för kommissionen att på unionens vägnar fiirhandla om ändringar av Wienkonventionen för skydd av ozonskiktet och Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet

text: ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---documentbreak---  ---pagebreak---