               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Strasbourg den 12.12.2017
            COM(2017) 763 final
            Rekommendation till
            RÅDETS BESLUT
            om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och länder i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet

               MOTIVERING

               1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

               Motiv och syfte med förslaget

               Syftet med detta initiativ är att förnya partnerskapsavtalet med medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, de så kallade AVS-staterna. I nuläget regleras dessa förbindelser genom AVS–EU-partnerskapsavtalet (Cotonouavtalet), som föreskriver att parterna måste inleda förhandlingar arton månader innan avtalet löper ut i februari 2020.

               Syftet med förslaget är att ingå ett omfattande avtal med de 79 stater som i nuläget har undertecknat Cotonouavtalet, med fokus på att förverkliga såväl gemensamma intressen som specifika EU-intressen (t.ex. migration, fred och säkerhet, investeringar), som går utöver den ”universella” strategin och i ännu högre grad avviker från dynamiken givare–mottagare.

               Med utgångspunkt i det nuvarande Cotonouavtalets positiva resultat och brister, de förändrade förutsättningarna, den politik som förs av EU i dag och utifrån ett långsiktigt perspektiv som sträcker sig bortom 2020 har EU fastställt att ett antal övergripande strategiska intressen ska eftersträvas. Närmare bestämt rör det sig om att 1) utveckla ett politiskt partnerskap som är inriktat på att bygga fredliga, stabila, välstyrda, välmående och resilienta stater och samhällen, 2) påskynda framstegen mot att uppfylla målen för hållbar utveckling och att 3) skapa ändamålsenliga allianser i internationella sammanhang för att driva de globala insatserna framåt. Dessa huvudmål överförs till mer specifika mål för vart och ett av de prioriterade områdena.

               För att man ska kunna göra framsteg när det gäller att nå dessa mål är det nödvändigt att på nytt se över den långvariga förbindelsen, som har genomgått en sådan omfattande utveckling, så att den fortfarande fyller sitt ändamål. Detta bör genomföras med full respekt för att behålla och bygga vidare på den mycket starka grund som har lagts genom åren. I detta hänseende är det av yttersta vikt att man fullt ut beaktar de stärkta regionala ramar och utvecklingstrender som har vunnit mark i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet.

               Syftet är därför att uppnå ett nytt avtal som består av tre regionala överenskommelser som bygger på en gemensam grund. Tyngdpunkten ska ligga på de regionala överenskommelserna, som fastställer regionspecifika prioriteringar för länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet. Den gemensamma grunden, som gäller för partnerskapets samtliga medlemmar, ska ange allmänna mål, principer och prioriteringar samt möjliggöra ökat samarbete på internationell nivå.

               De regionala överenskommelserna ska vara protokoll till avtalet som föreskriver en övergripande rättslig ram för förbindelserna. Samtidigt ska avtalet möjliggöra en flexibel anpassning till ändrade omständigheter genom tillämpning av det förenklade förfarandet för att revidera de tre regionala överenskommelserna. De (sub)regionala organisationernas stärkta roll ska erkännas och beaktas inom partnerskapet, särskilt med avseende på förvaltningen av de regionala överenskommelserna.

               Partnerskapet ska vara öppet för olika grader av engagemang eller anslutning från andra länder som delar samma värderingar och bidrar till att målen uppnås. Detta är särskilt relevant för att t.ex. göra det möjligt att stärka strategin där Afrika behandlas som en enhet och samtidigt respektera befintliga bilaterala associeringsavtal med nordafrikanska länder. Såväl det civila samhällets som den privata sektorns roll ska stärkas. Detta gäller inte enbart inom partnerskapet utan de är även avgörande aktörer för att uppnå inkluderande hållbar utveckling i respektive land och region. Den institutionella strukturen ska avspegla denna utveckling och bli lättare och effektivare.

               Observera att det omfattande avtalet som eftersträvas fastställer förbindelserna med partnerländer på samtliga politiska nivåer – nationellt, (sub)regionalt eller på partnerskapsnivå – och att den nationella nivån väger tyngst, även sett till subsidiaritetsprincipen. I likhet med andra avtal kommer det inte att vara tidsbegränsat utan kan sägas upp på endera partens begäran.

               Partnerländerna har uttryckt sin ambition att uppnå ett förnyat rättsligt bindande partnerskapsavtal med EU, baserat på den grund som fastställdes i det befintliga Cotonouavtalet. I samband med besök har partnerländerna även uttryckt sin allmänna uppskattning över förslaget att stärka den regionala strategin.

               Det ligger i EU:s och partnerländernas intresse att slutföra förhandlingarna i tid för att förhindra att det uppstår ett politiskt vakuum efter 2020.

               Det är nödvändigt att bilda en förhandlingsdelegation, bestående av kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik. Denna förhandlingsdelegation ska ledas av kommissionen i samverkan med den höga representanten. Utöver kommissionens relevanta tjänsteavdelningar ska förhandlingsdelegationen även bestå av den europeiska utrikestjänsten.

               I enlighet med artikel 18.4 i EU-fördraget ska den höga representanten/vice ordföranden säkerställa samstämmigheten i och samordningen av unionens yttre åtgärder i samband med dessa komplexa förhandlingar.

               Förenlighet med befintliga bestämmelser inom området

               Det aktuella förslaget till ett omfattande avtal är helt förenligt med relaterad EU-politik.

               I linje med den globala strategin för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik syftar det till att främja ett antal universella och odelbara värden, en integrerad strategi för konflikter och kriser samt specifika åtgärder för att bekämpa terrorism och motverka radikalisering, vilket i förlängningen bidrar till att bygga fredliga, stabila, välstyrda, välmående och resilienta stater och samhällen. I förslaget framhävs även behovet att skapa ändamålsenliga allianser i internationella sammanhang, med multilateralism som underliggande princip. Syftet är slutligen att bibehålla och stärka dialogens framträdande roll på samtliga politiska nivåer. I linje med det reviderade europeiska samförståndet om utveckling ska uppfyllandet av målen för hållbar utveckling, och i synnerhet fattigdomsutrotning, spela en central roll för det nya partnerskapet.

               Förslaget bygger även på befintliga strategier (med senare ändringar) för förbindelserna mellan EU och olika AVS-regioner – framför allt 2007 års gemensamma strategi EU–Afrika (JAES), 2012 års gemensamma partnerskapsstrategi för EU och Västindien och 2006 års strategi för ett stärkt partnerskap med Stillahavsöarna. De tre föreslagna överenskommelserna ska i praktiken ersätta och uppgradera dessa strategier.

               I linje med befintliga handelspolitiska bestämmelser syftar det till att skapa nya ekonomiska möjligheter för en såväl blå som grön hållbar tillväxt och små och medelstora företag samt främja utländska direktinvesteringar.

               I linje med befintliga migrationspolitiska bestämmelser presenteras en omfattande och rättighetsbaserad strategi för migration och rörlighet. Syftet är att bättre organisera laglig migration och främja en väl hanterad rörlighet, maximera rörlighetens utvecklingseffekter, förhindra och bekämpa irreguljär migration och utrota människohandel samt upprätta en mekanism för effektivt återvändande och återtagande.

               I linje med befintliga miljöpolitiska bestämmelser framhålls behovet att vidta brådskande och påskyndade åtgärder för att bekämpa miljöförstöring och klimatförändringar, som utgör allvarliga hot mot uppfyllandet av målen för hållbar utveckling samt, i vissa fall, hela befolkningsgruppers överlevnad.

               Förslaget är också helt förenligt med annan relevant EU-politik inom olika områden med koppling till de fastställda prioriteringarna, t.ex. energi, utbildning, sysselsättning samt forskning och innovation.

               2. RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN

               Rättslig grund

               Klassificeringen av ett internationellt avtal kan fastställas först i slutfasen av förhandlingarna på grundval av avtalets innehåll och syften. Kommissionen lägger därför fram sin rekommendation till rådets beslut om att inleda förhandlingar på grundval av artikel 218.3 och 218.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som är den förfarandemässiga rättsliga grunden.

               Subsidiaritetsprincipen

               På kort och lång sikt står Europa inför ett antal utmaningar och möjligheter som kräver gemensamma åtgärder och samordnade insatser inom olika inre och yttre politikområden. EU är, tack vare sin breda uppsättning strategier och instrument, väl utrustat att ta itu med sådana utmaningar och utnyttja de möjligheter som ligger öppna.

               Åtgärder på EU-nivå har ett mervärde på grund av sin politiska och ekonomiska hävstångseffekt. EU:s globala nätverk av delegationer säkerställer t.ex. en närvaro i länder där många medlemsstater saknar representation. EU-nivån lämpar sig också särskilt väl för att bygga strategiska allianser med det stora flertalet partnerskapsmedlemmar i syfte att driva på globala insatser i enlighet med EU:s intressen. Det ska även noteras att vissa politikområden, framför allt handel, är EU:s exklusiva behörighet.

               Genom förslaget utökas vidare EU:s interna åtagande att följa subsidiaritetsprincipen till att även omfatta partnerskapet. För att förhindra dubbelarbete eller överlappande ramar och strukturer ska åtgärder vidtas på lämpligaste politiska nivå.

               Proportionalitetsprincipen

               Detta initiativ överensstämmer helt med unionens mål för yttre åtgärder enligt artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen och bidrar till den politiska prioriteringen ”EU som en starkare global aktör”. Detta är i linje med det som sägs i EU:s globala strategi om att involvera andra och utveckla sina externa partnerskap på ett ansvarstagande sätt, i syfte att uppnå EU:s externa prioriteringar. Förslaget medför varken att nya strukturer upprättas eller att EU:s arbetsbelastning ökar, utan leder i stället till en effektivisering av befintliga institutioner, förfaranden och instrument samt en enklare interaktion mellan olika förvaltningsnivåer
                  1
               .

               3. RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR

               Efterhandsutvärderingar/kontroller av ändamålsenligheten med befintlig lagstiftning

               Resultaten av Cotonouavtalets femton första år bedömdes genom en grundlig utvärdering.

               Goda framsteg konstaterades vad gäller den politiska dialogen på nationell och regional nivå, vilket bidrog till att stärka väsentliga inslag i AVS-länderna. Cotonouavtalet ledde till ökad ömsesidig förståelse och stärkt samarbete vad gäller säkerhetsfrågor och utgjorde ett första steg för ett fördjupat migrationssamarbete, vilket banade väg för Rabat-, Khartoum- och Vallettaprocesserna. Handelsutbytet ökade betydligt – och de europeiska partnerskapsavtalen har varit en viktig följd av avtalet. Stora framsteg uppnåddes även i fråga om mänsklig och social utveckling samt makroekonomisk stabilisering i AVS-länderna.

               Utvärderingen visade också att det behövdes ytterligare åtgärder för att uppnå målen i Cotonouavtalet fullt ut. Dessa mål är visserligen alltjämt relevanta, men berör endast en del av de senaste årens omvälvande globala förändringar. Vid utvärderingen konstaterades att de allmänna målen behövde ses över mot bakgrund av de nya utmaningar och möjligheter som EU och dess partnerländer står inför. Något annat som rekommenderades var en översyn av den institutionella strukturen i syfte att öka samstämmigheten mellan olika politiska ramar och effektivisera besluten.

               Samråd med berörda parter

               Samråd har förts med en rad olika berörda parter.

               En första samrådsomgång inleddes som omfattade ett offentligt samråd samt utbyte med EU-delegationerna. Resultaten av denna omgång användes vid utvärderingen av Cotonouavtalet och konsekvensbedömningen, som låg till grund för det gemensamma meddelandet från november 2016. Efter offentliggörandet av 2016 års meddelande genomfördes en andra samrådsomgång, som den här gången i första hand riktades till beslutsfattare. Den framträdande åsikten var att dessa bestämmelser behövde stärkas för att möjliggöra ett mer effektivt främjande av viktiga EU-intressen (framför allt migration och investeringar). Det rådde allmänt samförstånd om att det fanns ett behov av att beakta den nya regionala dynamiken samt förhindra överlappningar mellan olika politiska och rättsliga ramar. Däremot fanns det olika åsikter om vilken grad av regionalisering som skulle ske – och några få ställde sig även kritiska till mervärdet med ett rättsligt bindande avtal.

               Europaparlamentet hördes vid ett flertal tillfällen och informerades regelbundet, både före och efter offentliggörandet av det gemensamma meddelandet. I resolutionen från oktober 2016 framhölls behovet av ett förnyat rättsligt bindande avtal med tre stärkta regionala partnerskap, helt i linje med det aktuella förslaget.

               Vad gäller utåtriktad verksamhet till länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet konstaterade AVS-ländernas statschefer i sin Waigani-kommuniké efter toppmötet i Papua New Guinea 2016 att de eftersträvade ett förnyat rättsligt bindande partnerskap med EU som bygger på den grund som lagts genom Cotonouavtalet, fördjupar den politiska dialogen samt utökar det internationella samarbetet.

               Kommissionsledamoten Neven Mimica och två facilitatorer på hög nivå (Louis Michel och Pascal Lamy) genomförde dessutom besök i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet. Den sammantagna slutsatsen är att EU:s föreslagna strategi bedömdes som positiv, framför allt att större vikt nu lades vid de tre regionerna och deras särskilda prioriteringar. Samtidigt framhöll en rad motparter hur viktigt det var att bibehålla sammanhållningen i AVS-området. Framför allt hade stor vikt lagts vid behovet att avsevärt öka investeringsmöjligheterna och främja den privata sektorns utveckling.

               Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden

               Det aktuella förslaget har bedömts av externa sakkunniga. Ett antal rundabordskonferenser med sakkunniga har genomförts liksom en genomgång av befintlig akademisk litteratur. Detta har utgjort underlag för såväl den allmänna utvärderingen av Cotonouavtalet som konsekvensbedömningen, meddelandet och rekommendationen.

               Konsekvensbedömning

               Samrådsprocessen utmynnade i olika framtidsalternativ och endast de alternativ som sannolikt skulle uppnå (merparten av) EU-målen blev föremål för en fullständig analys i konsekvensbedömningen. Samtliga alternativ bedömdes i förhållande till det nu gällande Cotonouavtalet.

               Efter en systematisk analys av vilka konsekvenser som varje alternativ skulle ge konstaterades att bästa sättet att uppnå EU:s mål var att använda sig av ett avtal med en allmän del som var tillämplig för alla samt tre starka regionala partnerskap. Detta alternativ ansågs göra det möjligt att bibehålla samtliga positiva aspekter i det nu gällande Cotonouavtalet och samtidigt skapa rätt förutsättningar för EU att uppfylla sina nya mål. Dessa består bland annat i att tillvarata sina politiska och ekonomiska intressen mer effektivt, öka sitt inflytande internationellt samt förbättra utsikterna att genomföra Agenda 2030. Eftersom det föredragna alternativet utgår från en fördjupad regionaliseringsdynamik ansågs det vara bäst lämpat för att anpassa åtgärderna efter olika omständigheter.

               Nämnden för lagstiftningskontroll avgav ett positivt yttrande om konsekvensbedömningen i juli 2016. Det aktuella förslaget är helt i linje med konsekvensbedömningens rekommenderade alternativ, vilket beskrivs närmare i det gemensamma meddelande som antogs i november 2016.

               Grundläggande rättigheter

               Ett av det föreslagna partnerskapets mål är – helt i linje med EU-fördragets bestämmelser – att främja mänskliga rättigheter och grundläggande friheter (såväl som demokrati, rättsstatsprincipen och principen om god förvaltning). Skulle partnerskapet inte längre vara av rättsligt bindande karaktär går dessa åtaganden förlorade – något som inte är önskvärt med tanke på den föränderliga internationella scenen med nya stormakter som inte nödvändigtvis har dessa värderingar och principer. Med det aktuella förslaget blir det också möjligt att bättre förankra grundläggande rättigheter och politisk dialog i regionala ramar och system.

               4. BUDGETKONSEKVENSER

               Detta initiativ förväntas inte få några omfattande nya budgetkonsekvenser – men det ska noteras att de tillgängliga resurserna för att finansiera EU:s yttre åtgärder kommer att beslutas i samband med översynen av den fleråriga budgetramen.

               Vad gäller finansiella instrument har framför allt Europeiska utvecklingsfonden (EUF) använts för att stödja initiativ i AVS-länder och AVS-regioner. EUF är en fond utanför budgeten och finansieras genom direkta bidrag från EU:s medlemsstater.

               5. ÖVRIGA INSLAG

               Genomförandeplaner samt åtgärder för övervakning, utvärdering och rapportering

               Enligt det aktuella förslaget ska genomförandeplaner antas på olika dialognivåer. Enligt förslaget ska även ett system införas för att övervaka framsteg med hjälp av särskilda indikatorer och mätbara resultat, vilket framför allt baseras på befintliga initiativ.

               Ingående redogörelse för de specifika bestämmelserna i förslaget

               Enligt det aktuella förslaget ska ett avtal antas med följande huvudinslag:

               ·En allmän del som gäller för partnerskapets samtliga medlemmar och som består av avtalets gemensamma grund (inbegripet övergripande mål och principer, strategiska prioriteringar samt bestämmelser om internationellt samarbete), institutionell ram, samarbetsmedel och slutbestämmelser.

               ·Separata regionala överenskommelser, med särskilda mål och prioriteringar för de olika länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet. Dessa tre överenskommelser, i form av protokoll som fogats till avtalets allmänna del, ska ersätta de nuvarande regionala partnerskapen.

               Gemensam grund

               I del 1 (Allmänna bestämmelser) presenteras de allmänna målen och principerna. Syftet är att anta ett ramavtal som gör det möjligt för EU att utveckla sina strategiska intressen på bästa sätt, med utgångspunkt i Agenda 2030 för hållbar utveckling. Här införs tre övergripande mål som sedan fördelas på sex prioriterade områden. Internationellt samarbete är en prioritering som behandlas separat. Avsnittet om principer avspeglar allmänt vedertagna normer för EU:s yttre förbindelser samt internationellt samarbete: multilateralism, flerpartsstrategier, komplementaritet och subsidiaritet samt ömsesidig ansvarighet. Särskild vikt läggs vid politisk dialog och politisk samstämmighet för utveckling.

               I del 2 (Gemensamma prioriteringar) behandlas de sex prioriterade områdena. Avsnitten ”Mänskliga rättigheter, grundläggande friheter, demokrati, rättsstatsprincipen och god förvaltning” (avdelning I), ”Fred, säkerhet och rättvisa” (avdelning IV), ”Migration och rörlighet” (avdelning V) baseras på Cotonouavtalet och följer befintliga bestämmelser för EU:s yttre förbindelser. I avsnittet om migration, som bygger på en rättighetsbaserad strategi och lyfter fram fördelarna med en väl hanterad migration, uppmanas t.ex. partnerländerna att införa effektivare mekanismer inom politiken för återvändande och återtagande. Avsnitten ”Inkluderande och hållbar ekonomisk utveckling” (avdelning II), ”Miljö och klimatförändring” (avdelning III), ”Mänsklig utveckling och värdighet” (avdelning VI) innehåller en del betydande ändringar jämfört med Cotonouavtalet, inte minst till följd av antagandet av Agenda 2030. Här finns ett starkt åtagande från parternas sida att vidta konkreta åtgärder för att nå målen för hållbar utveckling och om möjligt gå ännu längre. Stor vikt läggs vid utländska direktinvesteringar och den privata sektorns utveckling i syfte att skapa nya ekonomiska möjligheter samt mer och bättre jobb för alla.

               I del 3 (Internationellt samarbete) presenteras de principer och mekanismer som EU:s och partnerskapsmedlemmarnas insatser vilar på när de önskar samarbeta internationellt. För att uppnå resultat kommer såväl ministermöten som särskilda samordningsmekanismer inom viktiga internationella organisationer och mötesplatser att behöva stärkas eller upprättas. Det finns även en möjlighet att involvera andra berörda aktörer.

               Överenskommelsen mellan EU och Afrika

               I avsnitt 1 (Grundval för samarbetet) presenteras mål och principer för överenskommelsen mellan EU och Afrika, som går utöver och integrerar den befintliga gemensamma strategin EU–Afrika (JAES). Målet är att stärka den politiska dimensionen i förbindelserna mellan EU och afrikanska länder genom att enas om ett nytt utökat samlat vägledande dokument och tillämpa det i den rättsliga ramen för det förnyade partnerskapet med länder söder om Sahara, och samtidigt bibehålla de befintliga associeringsavtalen med länder i Nordafrika.

               I avsnitt 2 (Strategiska prioriteringar) fastställs ett antal konkreta åtgärder som EU och afrikanska länder ska vidta inom de sex prioriteringsområdena. En del större ändringar har gjorts under ”Inkluderande och hållbar ekonomisk utveckling” (avdelning III) och ”Rörlighet och migration” (avdelning V). Vad gäller ekonomisk utveckling rekommenderas i det aktuella förslaget ett antal åtgärder avseende viktiga faktorer som bedöms främja ökade investeringsflöden samt den privata sektorns utveckling. När det gäller migration betonas i det aktuella förslaget vilket positivt bidrag som legal rörlighet kan utgöra för såväl avsändar- som mottagarländer, men det föreskrivs även striktare mekanismer för att garantera att länderna reagerar snabbare på begäran om återtagande samt bestämmelser för att intensifiera samarbetet om gränsförvaltning och bekämpa människohandel. I överenskommelsen mellan EU och Afrika anges även ett antal konkreta åtgärder inom området fred och säkerhet, särskilt kampen mot terrorism (avdelning I), mänskliga rättigheter och demokratisk samhällsstyrning (avdelning II), mänsklig utveckling och värdighet (avdelning IV) samt klimatförändring och miljömässig hållbarhet (avdelning VI). Dessa åtgärder är visserligen avsedda att uppfylla målen för hållbar utveckling, men präglas även av de visioner som EU och Afrikanska unionen har lagt fram i sina senaste strategidokument (Afrikas Agenda 2063, den globala strategin för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik och det europeiska samförståndet om utveckling).

               Den institutionella strukturen för överenskommelsen mellan EU och Afrika vilar på en reviderad ram som i huvudsak bygger på befintliga dialogplattformar, med en mer framträdande roll för Afrikanska unionen (AU).

               Överenskommelsen mellan EU och Västindien

               I avsnitt 1 (Grundval för samarbetet) presenteras mål och principer för överenskommelsen mellan EU och Västindien, som bygger på och ersätter den gemensamma partnerskapsstrategin för EU och Västindien. Framför allt erkänns Västindiens nära förbindelser med de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länder och territorierna.

               I avsnitt 2 (Strategiska prioriteringar) fastställs ett antal konkreta åtgärder som EU och länder i Västindien ska vidta inom de fyra prioriterade områdena. Det regionala samarbetets avgörande betydelse framhävs och fokus kommer att läggas på fyra frågor: klimatförändringarnas effekter på naturtillgångar, där stor uppmärksamhet fästs vid miljömässig hållbarhet och katastrofhantering (avdelning I), behovet att fokusera insatser på viktiga strategiska sektorer med koppling till blå tillväxt, energi och turism (avdelning II), främjande av människors säkerhet, med särskild tonvikt på organiserad brottslighet och (köns- och gängrelaterat) våld samt införande av mekanismer inom det skattepolitiska området i enlighet med globala standarder (avdelning III), ojämlikhet och jämställdhet mellan könen samt Haitis särställning som regionens enda utvecklingsland (avdelning IV).

               Den institutionella strukturen för överenskommelsen mellan EU och Västindien vilar på en reviderad institutionell ram (som behandlas i del III i den allmänna delen) som i huvudsak bygger på befintliga dialogplattformar.

               Överenskommelsen mellan EU och Stillahavsområdet

               I avsnitt 1 (Grundval för samarbetet) presenteras mål och principer för den nya överenskommelsen mellan EU och Stillahavsområdet. Framför allt erkänns EU:s särskilda förbindelser med de utomeuropeiska länderna och territorierna.

               I avsnitt 2 (Strategiska prioriteringar) fastställs ett antal konkreta åtgärder som EU och länder i Stillahavsområdet ska vidta inom de fyra prioriterade områdena. Mot bakgrund av regionens särdrag och det regionala samarbetets avgörande betydelse kommer fokus att läggas på fyra frågor: klimatförändringar och hållbar förvaltning av naturresurser, inbegripet världshavsförvaltning och katastrofhantering (avdelning I), ett antal strategiska sektorer, särskilt fiske, hållbar energi, blå tillväxt-ekonomi och turism (avdelning II), främjande av mänskliga rättigheter och konfliktförebyggande insatser samt införande av skattepolitiska mekanismer, inbegripet frågan om skatteparadis (avdelning III), mänsklig utveckling och social sammanhållning, där olika typer av utsatthet behandlas (avdelning IV).

               Den institutionella strukturen för överenskommelsen mellan EU och Stillahavsområdet vilar på en reviderad institutionell ram (som behandlas i del III i den allmänna delen) som i huvudsak bygger på befintliga dialogplattformar.

               Diversifierat samarbete

               I denna del behandlas olika samarbetsmedel, såväl finansiella som icke-finansiella, för att uppfylla de allmänna och särskilda mål som anges både i den gemensamma grunden och i de tre överenskommelserna. Det fastställs att samarbetet ska diversifieras för att återspegla varierande omständigheter i olika länder och regioner. Här bekräftas EU:s åtagande att tillhandahålla en lämplig mängd utvecklingsbistånd till de mest behövande samt öka sin effektivitet i enlighet med internationellt överenskomna principer. Det framhålls även att AVS-länderna behöver mobilisera inhemska offentliga och privata resurser samt inleda skattepolitiska reformer, inbegripet att bekämpa olagliga finansiella flöden. EU ska även eftersträva att mer effektivt involvera medelinkomstländer, för att åtgärda sårbarheter och skillnader inom respektive land, men samtidigt skapa ytterligare möjligheter för EU:s företag och medborgare samt främja samarbete för att uppnå målen för hållbar utveckling både inom respektive region och globalt.

               Institutionell ram

               I denna del behandlas partnerskapets aktörer och den institutionella strukturen, såväl på partnerskapsnivå som för de tre överenskommelserna. Vad gäller aktörer bekräftas det på nytt att staterna utgör EU:s främsta motparter, men att de nationella regeringarna måste vidta ytterligare åtgärder för att bättre involvera nationella parlament och lokala statliga myndigheter. Samtidigt föreslås de regionala och kontinentala organisationerna få en stärkt roll när det gäller att förvalta och genomföra de tre regionala överenskommelserna. Det föreslås även att såväl det civila samhällets som den privata sektorns roll ska stärkas. Detta gäller inte enbart inom partnerskapet utan de är även avgörande aktörer för att uppnå inkluderande hållbar utveckling i sina respektive länder och regioner. Den nya institutionella strukturen avspeglar såväl att partnerskapets politiska karaktär har stärkts som att tyngdpunkten har förskjutits till de tre regionerna. Den effektiviserar och reducera befintliga strukturers operativa inverkan och bygger främst på befintliga regionala politiska dialogplattformar.

               Procedurfrågor

               Kommissionen offentliggör denna rekommendation med bilaga omedelbart efter antagandet. Kommissionen rekommenderar att förhandlingsdirektiven offentliggörs omedelbart efter antagandet.

               Rekommendation till

               RÅDETS BESLUT

               om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och länder i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 218.3 och 218.4,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

               med beaktande av att det i artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt föreskrivs det förfarande som ska tillämpas vid förhandlingar om avtal mellan unionen och tredjeländer,

               med beaktande av att förhandlingar bör inledas i syfte att ingå ett förnyat partnerskapsavtal med länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet,

               med beaktande av att det planerade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och länder i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet täcker ett brett spektrum av politikområden, inbegripet utrikespolitiska frågor; samstämmigheten i unionens yttre åtgärder ska konsekvent säkerställas av den höga representanten i enlighet med artikel 18.4 i EU-fördraget.

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

               Artikel 1

               Kommissionen och den höga representanten bemyndigas härmed att på unionens vägnar förhandla om ett partnerskapsavtal med länder i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet.

               Kommissionen ska leda förhandlingsdelegationen. Delegationen ska även omfatta unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik.

               Artikel 2

               Förhandlingsdirektiven anges i bilagan och offentliggörs i samband med antagandet.

               Artikel 3

               Förhandlingarna ska föras i samråd med [name of the special committee to be inserted by the Council].

               Artikel 4

               Detta beslut riktar sig till kommissionen.

               Utfärdat i Strasbourg den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        Se även ”Why the EU should act”, konsekvensbedömningen, SWD(2016) 380 final, s. 18.

    ---documentbreak---

               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Strasbourg den12.12.2017
            COM(2017) 763 final
            BILAGA
            till rekommendationen till
            rådets beslut
            om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och länder i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet

               BILAGA

               Innehåll

               1.AVTALETS ART OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

               2.GEMENSAM GRUND

               3.ÖVERENSKOMMELSEN MELLAN EU OCH AFRIKA

               4.ÖVERENSKOMMELSEN MELLAN EU OCH VÄSTINDIEN

               5.ÖVERENSKOMMELSEN MELLAN EU OCH STILLAHAVSOMRÅDET

               6.DIVERSIFIERAT SAMARBETE

               7.INSTITUTIONELL RAM

               8.SLUTBESTÄMMELSER

               1.AVTALETS ART OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

               Syftet med förhandlingarna är att ingå ett stärkt partnerskap mellan Europeiska unionen (EU) och länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet. Målet är att uppnå ett nytt avtal som består av en gemensam grund samt tre regionala överenskommelser. Den gemensamma grunden, som gäller för partnerskapets samtliga medlemmar, ska ange allmänna mål, principer och prioriteringar samt möjliggöra ökat samarbete på internationell nivå. Tyngdpunkten ska ligga på de regionala överenskommelserna, som fastställer regionspecifika prioriteringar för länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, i enlighet med den intensifierade regionala dynamiken och de regionala organisationernas ökade betydelse. Partnerskapet ska vara öppet för olika grader av engagemang eller anslutning från andra länder som delar samma värderingar och bidrar till att målen uppnås.

               Det nya avtalet planeras utgöra ett omfattande politiskt partnerskap som utgör en ram för förbindelserna mellan parterna och skapar ömsesidiga fördelar i fråga om gemensamma och överlappande intressen. För detta ändamål syftar det för det första till att bygga fredliga och resilienta stater och samhällen, maximera fördelarna med en väl hanterad migration samt säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter, grundläggande friheter och demokratiska principer. För det andra ska syftet vara att driva på en hållbar utveckling, på basis av genomförandet av agenda 2030 för hållbar utveckling och Parisavtalet om klimatförändringar, samt främja investeringar och anständigt arbete för alla. För det tredje ska det främja gemensamma ståndpunkter på den internationella scenen, stärka multilateralismen och en världsordning grundad på rättsregler.

               De regionala överenskommelserna är protokoll till avtalet som föreskriver en övergripande rättslig ram för förbindelserna. Samtidigt möjliggör protokollet en flexibel anpassning till ändrade omständigheter genom tillämpning av ett förenklat förfarande för att revidera de tre regionala överenskommelserna.

               Avtalet ska omfatta en anpassad institutionell struktur i syfte att säkerställa förenkling av och ökad samstämmighet med befintliga ramar samt möjliggöra en snabbare och effektivare besluts- och åtgärdsprocess. Det ska även ange att parterna ska tillämpa en strategi som omfattar många olika aktörer genom att stärka det civila samhällets och den privata sektorns roll.

               2.GEMENSAM GRUND

               DEL 1 GEMENSAMMA BESTÄMMELSER

               Avdelning I Mål

               I avtalet ska fastställas att parterna
                  1
                har följande gemensamma mål:

               Utveckla ett politiskt partnerskap som är inriktat på att bygga fredliga, stabila, välstyrda, välmående och resilienta stater och samhällen.

               ·Påskynda framstegen mot att uppfylla målen för hållbar utveckling, i synnerhet att utrota fattigdom, med utrymme för olika länders behov och prioriteringar.

               ·Skapa ändamålsenliga allianser i internationella sammanhang för att driva de globala insatserna framåt.

               Parterna ska i synnerhet förbinda sig att vidta konkreta åtgärder för att

               ·upprätthålla mänskliga rättigheter, grundläggande friheter, demokrati, rättsstatsprincipen och god förvaltning,

               ·främja hållbar och inkluderande tillväxt och anständigt arbete för alla,

               ·skydda miljön, bekämpa klimatförändringar och främja hållbar energi,

               ·främja fred, säkerhet och rättvisa,

               ·omvandla rörlighet och migration till möjligheter och ta itu med utmaningar tillsammans,

               ·främja mänsklig utveckling och värdighet.

               Avdelning II Principer

               I avtalet ska fastställas att partnerskapets mål, som vilar på rättsligt bindande regler, kommer att eftersträvas i en anda av jämlikhet, icke-diskriminering, solidaritet och ömsesidig respekt.

               Avtalet ska bekräfta parternas åtagande att stärka den regelbundna politiska dialogen på alla nivåer samt i den form som bäst bidrar till att uppfylla partnerskapets mål.

               Avtalet ska ge uttryck för parternas stöd till ett starkt och effektivt multilateralt system samt deras beslutsamhet att samarbeta i multilaterala forum och internationella organisationer kring frågor av ömsesidigt och globalt intresse.

               Avtalet ska bekräfta att partnerskapets mål kommer att eftersträvas genom en integrerad strategi med politiska, ekonomiska, sociala, kulturella och miljörelaterade inslag.

               I avtalet ska anges att parterna ska fatta beslut och vidta åtgärder på lämpligaste nivå i enlighet med komplementaritets- och subsidiaritetsprinciperna. Samarbete under formella och tillfälliga regionala former får eftersträvas för att uppfylla partnerskapets mål på ett mer ändamålsenligt och effektivt sätt.

               I avtalet ska anges att parterna ska främja en strategi som omfattar många olika aktörer som gör det möjligt för ett brett spektrum av aktörer att delta aktivt i dialog- och samarbetsprocesser.

               I avtalet ska fastställas att parterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att ge verkan åt avtalets bestämmelser.

               Avdelning III Politisk dialog

               Avtalet ska på nytt bekräfta parternas åtagande att vidareutveckla och stärka den politiska dialogen om avtalets alla områden, mål och syften.

               Dialogens syften ska vara att i) främja ömsesidig förståelse för respektive parts ståndpunkter och intressen och ii) bidra till att avtalets mål uppfylls, genom att underlätta och möjliggöra ett effektivt samarbete på nationell och regional nivå kring alla frågor av gemensamt intresse samt möjliggöra regelbunden samordning av internationella och globala frågor av gemensamt intresse. Dialogen kan även syfta till att föra fram nya initiativ i linje med gemensamma mål eller gemensamt överenskomna prioriteringar och agendor, bland annat genom att fastställa nya former och format för samarbetet.

               Dialog ska föras regelbundet, på ett flexibelt och anpassat sätt. Den ska föras i lämpligaste format och på lämpligaste nivå, inbegripet nationell, regional, kontinental eller AVS-övergripande nivå. Den ska tillvarata alla tänkbara kanaler fullt ut, även i samband med internationella möten.

               Avdelning IV Politisk samstämmighet för utveckling

               Avtalet ska bekräfta att de integrerade och sammanlänkade målen i agenda 2030 för hållbar utveckling förutsätter en möjliggörande politisk ram på olika nivåer samt proaktiva strategier som syftar till att uppnå synergieffekter inom olika politikområden. För detta ändamål ska parterna enas om att var och en ska göra sin del för att arbeta för politisk samstämmighet i syfte att säkerställa att deras respektive politik bidrar till en hållbar utveckling, såväl nationellt som internationellt.

               I avtalet ska varje part förbinda sig att individuellt och kollektivt maximera de fördelar och minimera de negativa effekter som deras politik skulle kunna få för den andra parten. Varje part ska även förbinda sig att informera och, när så är lämpligt, rådgöra med den andra parten inom fastställda institutionella ramar när det gäller initiativ och åtgärder som kan få betydande spridningseffekter till den andra parten.

               DEL 2 STRATEGISKA PRIORITERINGAR

               Avdelning I Mänskliga rättigheter, grundläggande friheter, demokrati, rättsstatsprincipen och god förvaltning

               Avtalet ska innehålla bestämmelser varigenom parterna bekräftar sitt åtagande att främja, skydda och uppfylla de universella värdena demokrati, mänskliga rättigheter, grundläggande friheter, god förvaltning och rättsstatsprincipen, respekten för människans värdighet och principerna om icke-diskriminering, likabehandling och solidaritet. Parterna ska främja dessa värden under full respekt för principerna i FN-stadgan och internationell rätt.

               Avtalet ska säkerställa att respekten för mänskliga rättigheter, grundläggande friheter, demokratiska principer och rättsstatsprincipen ska ligga till grund för parternas interna och externa politik samt utgöra avtalets väsentliga delar. Principen om god förvaltning ska genomsyra parternas inrikes- och utrikespolitik och utgöra en grundläggande del av avtalet. I avtalet ska även bekräftas att ett bristfälligt uppfyllande av väsentliga och grundläggande delar medför stora utmaningar för den hållbara utvecklingen.

               Avtalet ska främja en rättighetsbaserad politik, som omfattar samtliga mänskliga rättigheter och säkerställer lika tillgång till möjligheter för alla personer i samhället, oavsett etnisk tillhörighet, kön, ålder, funktionshinder, religion, övertygelse, sexuell läggning och könsidentitet, migrationsstatus eller andra faktorer. Det ska även omfatta ett åtagande om att bekämpa rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och därmed sammanhängande intolerans.

               Avtalet, som bekräftar mångfaldssamhällenas betydelse, ska omfatta ett åtagande från parternas sida om att verka för inkluderande politiska processer, främja ansvarsskyldiga och öppna institutioner samt stödja deltagarbaserat beslutsfattande och allmänhetens tillgång till information. Det ska innehålla ett åtagande om att främja yttrandefrihet och oberoende medier, som utgör demokratins grundpelare, samt att underlätta, bevara och bredda ett öppet och möjliggörande utrymme för det civila samhället.

               Avtalet ska innehålla bestämmelser om tillgång till ett effektivt och oberoende rättssystem och rättsligt bistånd för alla medborgare och företag.

               Avtalet ska innehålla bestämmelser för att stödja initiativ som bekämpar korruption, för att införa mer öppenhet och ansvarighet vad gäller allmänna medel och i tillhandahållandet av offentliga tjänster, för att förbättra skatteuppbörden, hantera skatteflykt och skatteundandragande samt uppfylla globala standarder för skatteförvaltning. I detta avseende ska särskild uppmärksamhet fästas vid EU:s externa finansiella bistånd.

               Avtalet ska innehålla en bestämmelse om att parterna ska samarbeta för att ta fram ett tillförlitligt och effektivt statistiksystem och därigenom tillhandahålla den statistik som behövs i syfte att stödja och övervaka reformprocessen samt bidra till hållbar utveckling.

               Avdelning II Inkluderande och hållbar ekonomisk utveckling

               I avtalet ska anges att inkluderande och hållbar ekonomisk tillväxt är avgörande för att uppnå Agenda 2030 för hållbar utveckling. Det ska också bekräfta att full och produktiv sysselsättning och anständigt arbete för alla är avgörande för välstånd.

               I avtalet ska även anges att parterna ska samarbeta för att skapa lämpliga förutsättningar för ökade investeringar, utökad handel och privata sektorns utveckling inom alla sektorer, inbegripet jordbruk, industri och tjänstesektor.

                Ekonomisk dialog

               Avtalet ska innehålla bestämmelser om ekonomisk dialog för att förenkla den ekonomiska reformprocessen genom att förbättra förståelsen för grunddragen i parternas respektive ekonomier. Parterna ska enas om att utbyta information och ståndpunkter om makroekonomisk politik och strukturreformer och gemensamt analysera ekonomiska frågor av ömsesidigt intresse, t.ex. finans- och penningpolitiska ramar samt instrumenten för att genomföra dem.

               Avtalet ska även innehålla bestämmelser om samarbete kring utveckling och genomförande av sunda system för förvaltning av de offentliga finanserna som är förenliga med de grundläggande principerna effektivitet, transparens och ansvarighet.

               Investeringar och utveckling av den privata sektorn

               Avtalet ska bekräfta att ett av partnerskapets främsta mål består i att väsentligt främja möjligheterna för medborgare och företag i EU och AVS-länderna, genom att skapa välstånd med fler och bättre jobb för alla.

               Parterna ska samarbeta för att skapa ett gynnsamt ekonomiskt klimat i syfte att avsevärt höja nivån av hållbara och ansvarsfulla investeringsflöden till ömsesidiga nytta. Med respekt för EU:s och dess medlemsstaters behörighet ska parterna främja att ett attraktivt och stabilt klimat för (tvåvägs) investeringar utvecklas genom att stödja stabila, transparenta och öppna bestämmelser för investerare samt utforska mekanismer för att underlätta investeringsflöden, framför allt genom bättre investeringsvillkor, kapital- och tekniköverföring samt informationsutbyte om investeringsmöjligheter.

               Parterna ska stödja mikroföretagens samt de små och medelstora företagens viktiga möjliggörande funktion för inkluderande ekonomisk tillväxt samt hållbar utveckling. För detta ändamål ska de samarbeta för att göra det möjligt för mikroföretag samt små och medelstora företag från såväl EU som AVS-länderna att effektivt integreras i leverans- och värdekedjorna.

               Parterna ska stärka sitt samarbete för att förbättra finansiell inkludering och tillgång till finansiering genom ett brett spektrum av finansiella tjänster och innovativa finansiella instrument och mekanismer, bland annat genom att stödja utvecklingen av säkra och öppna finansiella system under god tillsyn för ökad kreditgivning åt den privata sektorn.

               Parterna ska bekräfta att lämplig infrastruktur – inbegripet transport, energi, vatten och digital konnektivitet – samt forskning och innovation utgör viktiga möjliggörande faktorer för hållbar ekonomisk tillväxt. De ska även utöka sitt samarbete om teknik- och yrkesutbildning samt på ett effektivare sätt koppla utbildningen till den lokala arbetsmarknaden och kompetensbehoven.

               Parterna ska på nytt bekräfta att privat sektor och investeringsverksamhet måste respektera och främja grundläggande arbetsnormer. De ska på nytt bekräfta principen om föreningsfrihet och sitt åtagande att främja och effektivt genomföra internationellt erkända arbetsnormer och sociala normer, enligt överenskommelse inom ILO och andra relevanta sammanhang. De ska även förbinda sig att skapa fler och bättre jobb som bidrar till ekonomisk och social egenmakt för ungdomar och de fattigaste och mest utsatta grupperna, särskilt kvinnor och flickor.

               Parterna ska säkerställa spridning och efterlevnad av principerna om företagens sociala ansvar och ansvarsfullt företagande, inbegripet skatte- och miljöansvar, transparens och ansvarsskyldighet, i enlighet med internationellt erkända riktlinjer och principer.

               Handelssamarbete

               Parterna ska bekräfta handelns och investeringarnas betydelse för de övergripande förbindelserna mellan AVS-staterna och EU samt för AVS-staternas ekonomier. De ska enas om att främja inbördes handel och investeringar, vilket kommer att öka deras integration i världsekonomin.

               Parterna ska förnya sitt åtagande att fullgöra sina förpliktelser som de åtagit sig inom Världshandelsorganisationen (WTO) samt att främja WTO:s mål.

               Parterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att utnyttja fördelarna med de stabila och förutsebara ramar som erbjuds genom avtalen om ekonomiskt partnerskap – inbegripet möjligheten att bredda och fördjupa avtalen när detta är lämpligt, i enlighet med rendez-vous-klausulerna och efter överenskommelse med respektive part – samt genom andra förmånshandelsordningar.

               Parterna ska på nytt bekräfta att respekten för mänskliga rättigheter, demokratiska principer och rättsstatsprincipen, icke-spridning av massförstörelsevapen samt principen om god förvaltning utgör väsentliga och grundläggande delar av avtalen om europeiskt partnerskap.

               Parterna ska enas om att främja att det civila samhället och den privata sektorn, särskilt små och medelstora företag, deltar i dialoger om handel och handelsrelaterade frågor samt i genomförandet av avtalen om europeiskt partnerskap.

               Parterna ska enas om att delta i dialoger på lämplig nivå (AVS-övergripande, på regional och på nationell nivå) samt om att samarbeta inom internationella forum om handelsfrågor. De ska enas om lämplig institutionell ram för en sådan dialog.

               Parterna ska på nytt bekräfta sitt åtagande att integrera hållbar utveckling, inbegripet dess sociala och miljömässiga aspekter, i samtliga ömsesidiga handelsrelationer, samt att fördjupa samarbetet och dialogen inom dessa områden.

               Parterna ska på nytt bekräfta sina åtaganden enligt internationella instrument för handel med tjänster och stärka dialogen och samarbetet på lämpliga nivåer inom detta område. När så är lämpligt ska de ytterligare bekräfta åtaganden inom specifika områden, t.ex. sjötransport och informations- och kommunikationsteknik.

               Parterna ska även på nytt bekräfta sina respektive åtaganden enligt internationella avtal och andra instrument inom handelsrelaterade områden, t.ex. immateriella rättigheter, undanröjande av icke-tariffära hinder, effektiv och sund konkurrenspolitik, inbegripet öppenhet vad gäller offentliga bidrag, tullar och förenklade handelsprocedurer, harmonisering av regelverk, standardisering och certifiering såväl som sanitära och fytosanitära åtgärder, samt stärka samarbetet och dialogen på lämplig nivå inom dessa områden.

               Avdelning III Miljö och klimatförändring

               Avtalet ska bekräfta att miljöförstöring och klimatförändringar allvarligt hotar möjligheterna att uppnå hållbar utveckling, vilket utgör en stor risk för nuvarande och kommande generationers liv (och livskvalitet) eftersom det äventyrar fred och stabilitet samt ekonomisk tillväxt.

               Parterna ska förbinda sig att samarbeta för att påskynda framstegen mot att uppfylla de relaterade målen i Agenda 2030 för hållbar utveckling och genomförandet av Parisavtalet om klimatförändringar. De ska förbinda sig att stärka samarbetet och skapa ändamålsenliga allianser i internationella sammanhang gällande relevanta frågor, särskilt klimatförändringar, hållbar energi, världshavsförvaltning och biologisk mångfald. De ska även enas om att integrera miljöhållbarhet och klimatförändringsmål i samtliga politikområden, planer och investeringar samt om att öka samarbetet med lokala myndigheter, det civila samhällets organisationer och den privata sektorn.

               Parterna ska bekräfta att ambitiösa begränsnings- och anpassningsåtgärder, inbegripet katastrofriskreducering, är avgörande för att hantera och reducera klimatförändringarnas negativa effekter. För detta ändamål ska de enas om att införa ambitiösa, kvantifierbara och rättvisa begränsningsåtaganden, med hänsyn till olika nationella omständigheter och utvecklingen av den ekonomiska verkligheten och kapaciteten. De ska även enas om att integrera anpassningsplaner i nationella processer samt om att utbyta erfarenheter för att uppnå en klimattålig hållbar utveckling.

               Parterna ska stödja bevarande, hållbar förvaltning och hållbart nyttjande av naturresurser, inbegripet mark och vatten, samt främjande av kretsloppsekonomiska modeller och hållbara konsumtions- och produktionsmetoder samt bevarande och hållbar förvaltning av biologisk mångfald och ekosystem, inbegripet skogsbruk, och kampen mot olaglig handel med vilda djur och växter samt virke. För att uppnå friska och produktiva hav ska de verka för skydd och återställande av marina ekosystem samt bevarande och hållbar förvaltning av havets resurser och hållbart fiske.

               Under ett intensifierat samarbete ska parterna beakta följande:

               ·De små östaternas sårbarhet, särskilt inför hotet från klimatförändringen.

               ·Ländernas exponering för problem i form av allt värre torka, vattenbrist, markförstöring och ökenspridning.

               ·Sambanden mellan katastrofriskreducering och anpassning till klimatförändringsrelaterade strategier och åtgärder samt deras nära koppling till resiliens, begränsning av klimatförändringen, ekosystemtjänster och tryggad livsmedelsförsörjning samt kopplingen till tvångsförflyttning, migration och säkerhet.

               Avdelning IV Fred, säkerhet och rättvisa

               I avtalet ska bekräftas att främjande av fred, stabilitet och säkerhet, inbegripet människors säkerhet och resiliens, är en avgörande förutsättning för hållbar utveckling och välstånd. Det ska bekräfta att utan fred och säkerhet finns inga utsikter till hållbar utveckling, och utan inkluderande utveckling finns inga utsikter till hållbar fred och säkerhet.

               Parterna ska tillämpa en integrerad konflikt- och krisstrategi som omfattar förebyggande insatser samt tvistlösnings- och försoningsinsatser och även inriktas på civil och militär kapacitet och deras inbördes samverkan. De ska agera i nära samarbete med kontinentala och regionala organisationer samt FN. De ska främja inkluderande och deltagarbaserade mekanismer och strukturer för dialog och konsensusskapande, som involverar lokalsamhällen och det civila samhällets organisationer.

               Parterna ska samarbeta för att förbättra förvaltningen av naturresurser, inbegripet utvinningsindustrin, för att främja samhället som helhet samt förhindra att olaglig exploatering av och handel med naturresurser bidrar till att orsaka och upprätthålla konflikter.

               Parterna ska förbinda sig att gradvis öka sina gemensamma åtgärder för att förhindra och bekämpa internationell terrorism och våldsbejakande extremism, med full respekt för rättsstatsprincipen, internationell rätt, människorättslagstiftning, flyktingrätt och internationell humanitär rätt.

               Parterna ska stärka sin beslutsamhet att bekämpa alla former av organiserad brottslighet och olaglig handel med bland annat människor, narkotika och farliga material.

               Parterna ska förbinda sig att samarbeta för att förhindra att deras finansiella system används för att tvätta vinning av brottslig verksamhet (inbegripet olaglig handel och korruption) samt för att bekämpa finansiering av terrorism.

               Parterna ska förbinda sig att ta itu med straffrihet på alla nivåer och särskilt för de allvarligaste brotten av internationellt intresse. För detta ändamål ska de på nytt bekräfta sin beslutsamhet att vidta åtgärder för att genomföra Internationella brottmålsdomstolens Romstadga och, när så är lämpligt, relaterade instrument, och samtidigt erkänna de nationella straffrättsliga jurisdiktionernas och Internationella brottmålsdomstolens kompletterande roller i strävan efter rättvisa och försoning.

               Parterna ska på nytt bekräfta sitt åtagande att bekämpa spridning av massförstörelsevapen och bärare av dessa i full överensstämmelse med befintliga skyldigheter enligt internationella fördrag och avtal om nedrustning och icke-spridning och andra internationella skyldigheter på området. Parterna ska vara överens om att detta utgör en väsentlig del av avtalet.

               Parterna ska stärka kampen mot olaglig tillverkning, överlåtelse, spridning, extrem anhopning och okontrollerad spridning av antipersonnella minor (truppminor) och andra explosiva lämningar efter krig samt handeldvapen och lätta vapen. Parterna ska även bekräfta vikten av nationella kontrollsystem för vapenöverföring i enlighet med internationella standardavtal.

               Parterna ska förbinda sig att skydda kritisk infrastruktur, att begränsa kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära risker som har uppkommit genom naturlig orsak, olyckshändelse och brott samt stärka civil luftfartssäkerhet och sjöfartsskydd, bland annat genom att bekämpa piratdåd och väpnade rån till havs.

               Parterna ska förbinda sig att stärka samarbetet för att främja it-säkerhet, för att förebygga och bekämpa högteknologisk brottslighet, it-brottslighet och elektronisk brottslighet samt för att förbättra nätverkssäkerhet genom att utbyta information och praktiska erfarenheter i överensstämmelse med nationell lagstiftning och internationella skyldigheter när det gäller de mänskliga rättigheterna.

               Parterna ska enas om att samarbeta för att säkerställa en hög skyddsnivå för personuppgifter i överensstämmelse med tillämpliga internationella instrument och normer, bland annat genom utbyte av information och sakkunskap.

               Avdelning V Migration och rörlighet

               I avtalet ska erkännas att migration och rörlighet, rätt hanterat, kan ha en positiv inverkan på hållbar utveckling. Avtalet ska även bekräfta den ökade betydelsen av syd–syd samt miljörelaterad migration och rörlighet såväl som tvångsförflyttning.

               Avtalet ska stärka parternas åtagande att fördjupa samarbetet i syfte att maximera de potentiella fördelarna av en väl hanterad migration och rörlighet – t.ex. genom remitteringar, ökade investeringar och överföringar av kunskap, teknik, kompetens och produktiv kapacitet till migranterna själva, deras familjer och ursprungs- och destinationsländernas samhällen – samt minimera de negativa effekterna på utvecklingen, såsom kompetensflykt och andra sociala kostnader. Ytterligare åtgärder får vidtas för att göra det möjligt för medlemmar i diasporan och migrantorganisationer att aktivt bidra till utvecklingen i sitt ursprungsland.

               Avtalet ska på nytt bekräfta parternas åtagande att behandla medborgare från tredje land som lagligen uppehåller sig på deras territorier rättvist, att bedriva en effektiv integrationspolitik som syftar till att dessa medborgare ska beviljas rättigheter och åläggas skyldigheter som är jämförbara med dem som gäller för de egna medborgarna samt att utarbeta åtgärder mot alla former av diskriminering.

               Avtalet ska stärka parternas åtagande att samarbeta för att förhindra och bekämpa irreguljär migration samt bekräfta att irreguljär migration inverkar negativt på ursprungs-, transit- och destinationsländerna samt ökar risken för att migranter drabbas av kränkningar av de mänskliga rättigheterna eller utsätts för människohandel och utnyttjande.

               Avtalet ska på nytt bekräfta varje parts rättsliga skyldighet att villkorslöst återta sina medborgare som uppehåller sig irreguljärt på en annan parts territorium samt säkerställa att denna skyldighet fullgörs smidigt och effektivt. För detta syfte ska avtalet föreskriva konkreta bestämmelser om hur denna skyldighet ska överföras i praktisk handling.

               Avtalet ska även omfatta ett åtagande från parternas sida om att sörja för att individens rättigheter och värdighet respekteras i varje förfarande som inleds för att återsända illegala invandrare till ursprungslandet. Parterna ska enas om att stärka samarbetet för att underlätta en hållbar återanpassning för irreguljära migranter, i enlighet med principerna om partnerskap och gemensamt ansvar.

               Avtalet ska omfatta parternas beslutsamhet att öka sina insatser för att förhindra och bekämpa människohandel och migrantsmuggling, främja och stödja en integrerad gränsförvaltning, genomföra gemensamma finansiella utredningar samt samarbeta vid lagföring.

               Avtalet ska omfatta ett åtagande från parternas sida om att förstärka skyddet av flyktingar och andra fördrivna personer, oavsett status, i enlighet med internationell rätt, stödja deras integration i värdländerna samt stärka kapaciteten i första asylländer, transitländer och bestämmelseländer. Särskild uppmärksamhet ska fästas vid migranter i utsatta situationer och deras specifika behov.

               Avtalet ska erkänna vikten av att det införs en övergripande, sammanhängande och balanserad strategi för dessa många olika och sammanlänkade prioriterade områden, med full respekt för humanitära och människorättsliga skyldigheter. Parterna ska sträva efter att maximera fördelarna med migration och rörlighet samt utnyttja nödvändiga påtryckningsmöjligheter genom att använda samtliga relevanta politikområden, instrument och verktyg för att säkerställa parternas ömsesidiga åtagande och nytta.

               Avdelning VI Mänsklig utveckling och värdighet

               Avtalet ska på nytt bekräfta parternas åtagande att tillsammans arbeta för att utrota fattigdomen i alla dess former, motverka ojämlikhet och främja social sammanhållning, med särskild uppmärksamhet på de mest utsatta och missgynnade grupperna, för att säkerställa att alla människor uppfyller sin potential i värdighet och i hälsosam miljö och så att ingen kommer på efterkälken.

               För detta ändamål ska parterna intensifiera sina ansträngningar för att påskynda framstegen mot att uppfylla de relaterade målen i Agenda 2030 för hållbar utveckling. Särskild uppmärksamhet ska fästas vid dem som har störst behov, i synnerhet de minst utvecklade länderna (MUL) samt konfliktdrabbade och instabila länder.

               Parterna, som bekräftar att befolkningstillväxt och demografiska förändringar kan ha en betydande inverkan på utvecklingsvinster och ekonomiska framsteg, ska förbinda sig att samarbeta för att minimera utmaningarna i samband med befolkningstillväxt och dra nytta av en demografisk fördel.

               Rättvis tillgång till sociala tjänster

               Avtalet ska främja inkluderande och rättvis tillgång till utbildning av god kvalitet på alla nivåer, inbegripet teknik- och yrkesutbildning för att säkerställa att alla får de kunskaper och färdigheter de behöver för att kunna leva ett värdigt liv och bidra till välståndet i sina samhällen.

               Avtalet ska möjliggöra en strategi för hälsa inom alla politikområden för att ta itu med ojämlikheterna i fråga om tillgång till hälso- och sjukvård, införa allmän hälso- och sjukvård i samtliga länder, bygga upp starka och effektiva hälso- och sjukvårdssystem samt samarbeta om frågor av gemensamt intresse, framför allt i syfte att förhindra och åtgärda överförbara och icke-överförbara sjukdomar.

               Avtalet ska främja förbättrad tillgång till rent vatten för alla, bland annat genom hållbara och integrerade vattenförvaltningssystem, samt bra bostäder för alla till överkomliga priser, genom riktade bostadsprogram och förbättrade stadsplaner.

               Socialt skydd

               Avtalet ska bekräfta att socialskyddspolitiken spelar en omdanande roll i samhället genom att främja rättvisa, social delaktighet och inkluderande ekonomisk tillväxt.

               För detta ändamål ska parterna förbinda sig att skapa en sysselsättningspolitik som inriktas på anständigt arbete för alla, tillämpa en fördelningsinriktad offentlig politik, införa inkluderande politik och program för socialt skydd som länderna själva ansvarar för, inbegripet socialt grundskydd, för att säkerställa att tillväxtens resultat ges en bred spridning och fördelas rättvist samt att fattigdom har utrotats senast 2030.

               Jämställdhet mellan könen

               Avtalet ska på nytt bekräfta att jämställdhet mellan kvinnor och män respektive flickor och pojkar är av avgörande betydelse för hållbar utveckling och har en multiplikatoreffekt när det gäller att utrota fattigdom, uppnå en hållbar befolkningstillväxt, öka välståndet samt utveckla demokratiska samhällen som grundar sig på mänskliga rättigheter, social rättvisa och hållbarhet.

               Parterna ska främja skyddet och förverkligandet av kvinnors och flickors rättigheter och egenmakt, inbegripet i frågor som rör deras sexuella och reproduktiva hälsa, och ska samarbeta för att eliminera alla former av sexuell och könsrelaterad diskriminering samt sexuellt och könsrelaterat våld.

               Parterna ska säkerställa att jämställdhetsperspektivet på ett systematiskt sätt integreras i all politik som ett centralt bidrag till det framgångsrika uppfyllandet av målen för hållbar utveckling.

               Resiliens

               Avtalet ska innehålla bestämmelser för att stärka resiliensen, särskilt hos sårbara befolkningsgrupper, mot miljömässiga och ekonomiska chocker, naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan, konflikter samt globala hälsohot, inbegripet antimikrobiell resistens. Parterna ska systematiskt i sina åtgärder integrera riskbedömning och resiliens för att säkerställa att individer, samhällen, institutioner och länder kan öka sin förmåga till beredskap, motstånd, anpassning och snabb återhämtning när det gäller påfrestningar och chocker, dock utan att detta inverkar på de långsiktiga utvecklingsmöjligheterna.

               Kultur och ömsesidig förståelse

               Avtalet ska omfatta ett åtagande från parternas sida om att främja interkulturell dialog och kulturellt samarbete som tar hänsyn till deras mångfald, samtidigt som universella värderingar bekräftas, i syfte att öka den ömsesidiga förståelsen och kunskapen om varandras kulturer, och förhindra våldsinriktad radikalisering.

               DEL 3 INTERNATIONELLT SAMARBETE

               Avtalet ska bekräfta att parterna förbinder sig att följa en regelbaserad världsordning som har multilateralism som sin huvudprincip och FN som kärna för att förankra fred och rättvisa, välstånd, hållbar utveckling och ett varaktigt skydd av de globala gemensamma tillgångarna.

               Detta åtagande ska övergå i en beslutsamhet att reformera och stärka de multilaterala institutionerna för att öka deras effektivitet, ansvarstagande och representativitet. Det ska även främja och stödja rättssamhället och den internationella rättvisan samt säkerställa att samtliga parter vidtar nödvändiga åtgärder för att ratificera, genomföra och införliva viktiga internationella fördrag och konventioner.

               Avtalet ska i betydande grad stärka parternas åtagande att samarbeta inom områden där partnerskapet kan ge ett betydande mervärde för att driva på globala insatser. Parterna ska enas om att på såväl politisk som operativ nivå regelbundet identifiera gemensamma värden i ett antal strategiska frågor för att främja snabba och samordnade insatser, inbegripet röstning, inom ramen för relevanta internationella forum och initiativ. De ska framför allt använda sig av ministermöten samt enas om att tillämpa eller införa lämpliga samordningsmekanismer för att på bästa sätt samarbeta inom Förenta nationerna, Världshandelsorganisationen samt, i samtliga fall när det är möjligt, andra internationella institutioner.

               I avtalet ska fastställas att parterna aktivt får eftersträva ett nära samarbete och bildande av strategiska allianser med tredjeländer och/eller tredjelandsgrupper som delar deras värderingar och intressen i syfte att stärka sitt diplomatiska inflytande i internationella sammanhang.

               3.ÖVERENSKOMMELSEN MELLAN EU OCH AFRIKA

               Del 1 GRUNDVAL FÖR SAMARBETET

               I avtalet ska anges att partnerskapet mellan EU och Afrika består av allmänna mål, principer och åtaganden som fastställs i den allmänna delen av detta avtal samt av specifika mål och åtaganden som anges i detta protokoll.

               Avtalet ska fördjupa de befintliga förbindelserna mellan Europeiska unionen och Afrika samt upprätta ett ömsesidigt fördelaktigt politiskt partnerskap, som gör det möjligt att genomföra Agenda 2030 för hållbar utveckling och tillvarata respektive parts nyckelintressen.

               Parterna ska i synnerhet vidta konkreta åtgärder för att

               ·skapa fredliga och resilienta samhällen samt hantera den demografiska och rörlighetsrelaterade dynamiken för att tillgodose berättigade ambitioner hos nuvarande och kommande europeiska och afrikanska generationer,

               ·bekämpa klimatförändringen och säkerställa rättvis tillgång till och hållbar förvaltning av naturresurser för att frigöra outnyttjade ekonomiska möjligheter, bevara den biologiska mångfalden och förhindra olaglig användning, inbegripet för underhållande av konflikter,

               ·uppnå jämställdhet mellan könen, stödja ungdomars strävan och motverka varje form av diskriminering och marginalisering som kan bidra till våldsbejakande extremism,

               ·främja offentliga och privata investeringar samt skapa anständigt arbete för alla,

               ·bekämpa ojämlikhet och främja socialt skydd för att utrota fattigdom och ta itu med de negativa effekterna av utdragna humanitära kriser,

               Avtalet ska ersätta och uppdatera den gemensamma strategin Afrika–EU. Det ska även innehålla hänvisningar till nyckeldokument för båda parter, särskilt Afrikas Agenda 2063, den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik och det europeiska samförståndet om utveckling.

               Avtalet ska omfatta ett åtagande från parternas sida om att genomföra överenskommelsen mellan EU och Afrika genom på varandra följande handlingsplaner på nationell, regional och kontinental nivå. Genom avtalet ska ett system införas för att övervaka framsteg genom dialog på alla nivåer, baserat på tydliga indikatorer och mätbara resultat, för att se till att genomförandet sker enligt planerna.

               Avtalet ska erkänna de särskilda förbindelserna mellan, å ena sidan, EU:s yttersta randområden och utomeuropeiska länder och territorier och, å andra sidan, många afrikanska länder.

               I avtalet ska anges att parterna får revidera protokollet regelbundet och i lämplig utsträckning för att anpassa det till ändrade omständigheter.

               Del 2 STRATEGISKA PRIORITERINGAR

               Avdelning I Fred och säkerhet

               Avtalet ska bekräfta parternas åtagande att verka för fred genom fördjupade säkerhetspartnerskap på nationell, regional och kontinental nivå för att uppnå stabilitet och välstånd i Afrika samt förhindra eventuella negativa spridningseffekter till Europa.

               För detta ändamål kommer parterna att vidta konkreta åtgärder för att bland annat

               när det gäller fred och säkerhet

               ·intensifiera samarbete, samordning och dialog, från förebyggande och tidig varning till varaktiga fredsbevarande insatser genom krishantering och stabilisering,

               ·ta itu med viktiga faktorer som medför instabilitet, inbegripet tillgång till mark och naturresurser, omtvistade gränser, tryggad livsmedels- och vattenförsörjning samt tvångsförflyttning av befolkningen,

               ·säkerställa att krigsförbrytelser och brott mot de mänskliga rättigheterna, inbegripet rekrytering av barnsoldater och könsrelaterat våld, inte lämnas ostraffade,

               ·säkerställa att den afrikanska freds- och säkerhetsstrukturen blir helt operativ, genom att medlemmarna i Afrikanska unionen och den regionala ekonomiska gemenskapen utökar sina insatser för att uppnå finansiell hållbarhet i samtliga freds- och säkerhetsansträngningar på kontinenten samt genom att EU-instrumenten i högre grad anpassas för att stödja nödvändig operativ verksamhet samt relaterade behov av kapacitetsuppbyggnad,

               när det gäller terrorism och organiserad brottslighet

               ·bekämpa terrorism i alla dess former och ta itu med sådana faktorer som kan skapa en miljö som främjar radikalisering och rekrytering,

               ·bekämpa organiserad brottslighet och alla former av olaglig handel (med t.ex. människor, vapen, narkotika, farliga material, vilda djur och växter samt kulturföremål),

               ·utöka sjöfartsskyddet, inbegripet bekämpande av piratdåd och väpnat rån till havs.

               Avdelning II Mänskliga rättigheter och demokratisk samhällsstyrning

               Avtalet ska befästa parternas beslutsamhet att främja och stärka demokratin, främja och skydda de mänskliga rättigheterna samt säkerställa en ansvarsfull, öppen och inkluderande förvaltning, där medborgare och det civila samhällets grupper får lämpligt utrymme att uttrycka sina önskemål vad gäller politikens utformning.

               För detta ändamål kommer parterna att vidta konkreta åtgärder för att bland annat

               när det gäller mänskliga rättigheter, grundläggande friheter och demokrati

               ·säkerställa att Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter och Afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning genomförs fullt ut,

               ·fullt ut tillämpa principen om icke-diskriminering vad gäller etnisk tillhörighet, kön, ålder, funktionshinder, religion eller övertygelse och sexuell läggning, med prioritering på åtgärder för att upphäva diskriminerande lagstiftning,

               ·främja dialog och samarbete om dödsstraffets avskaffande samt bekämpa tortyr och misshandel i alla dess former,

               ·säkerställa trovärdiga, öppna och inkluderande val, där valperioder och konstitutionella bestämmelser respekteras,

               ·stödja de valda nationella parlamentens lagstiftnings-, budget- och tillsynsbefogenheter,

               ·främja mångfaldssamhällena samt behålla och bredda utrymmet för det civila samhällets deltagande i opinionsbildningen och utformningen av politiken,

               när det gäller rättsstatsprincipen, rättvisa och god förvaltning

               ·skapa inkluderande, ansvariga och öppna offentliga institutioner, inbegripet en ökad användning av e-förvaltningslösningar,

               ·bekämpa korruption och införa lagstiftning för att motverka olagliga finansiella flöden, bedrägeri och organiserad brottslighet,

               ·samarbeta för att förhindra att finansiella system, institutioner och särskilda icke-finansiella verksamheter och yrken används för att tvätta pengar som utgör vinning av brottslig verksamhet (inbegripet olaglig handel och korruption) eller för att finansiera terrorism, i enlighet med internationella standarder,

               ·säkerställa hållbar förvaltning av intäkter från naturresurser samt införa reformer för att garantera en rättvis, rimlig och hållbar skattepolitik,

               ·främja tillgången till rättslig prövning och särskilt domstolsväsendets oberoende för en rättvis och skyndsam rättslig prövning,

               ·bekämpa skattebedrägeri, skatteundandragande och aggressiv skatteplanering, med särskild uppmärksamhet på ökad skattetransparens, utbyte av information och sund skattekonkurrens, i enlighet med tillämpliga internationella standarder och ramar.

               Avdelning III Inkluderande och hållbar ekonomisk utveckling

               Avtalet ska stärka ekonomiska förbindelser och handelsförbindelser mellan parterna, förbättra den makroekonomiska och finansiella stabiliteten, främja investeringar och affärsmöjligheter – även genom EU:s yttre investeringsplan (EIP) – samt stödja övergången till full kvalitetssysselsättning, iakttagande och skydd av grundläggande arbetsnormer samt miljöhållbarhet. Det ska stärka den privata sektorns utveckling inom alla sektorer, inbegripet jordbruk, industri och tjänstesektorn.

               Nyckelfaktorer för investeringar och utveckling av den privata sektorn

               Avtalet ska innehålla bestämmelser för att hantera avgörande flaskhalsproblem som kräver offentliga åtgärder – utöver strukturinvesteringar i infrastruktur (t.ex. energi, transport, teknik, digital konnektivitet) – samt forskning och innovation för att skapa ett företagsklimat som är mer gynnsamt för större investeringsflöden och utveckling av den privata sektorn.

               För detta ändamål ska parterna vidta konkreta åtgärder för att bland annat

               ·skapa ett möjliggörande regelverk, med särskild uppmärksamhet på skyddet av mark- och äganderätt, sund konkurrenspolitik och öppenhet vad gäller offentliga bidrag, immateriell äganderätt och investeringar, minskad byråkrati genom lägre kostnader för certifieringar, tillstånd och tillgång till finansiering,

               ·förse företag, särskilt mikroföretag samt små och medelstora företag, med lättillgänglig och adekvat information och förenklade administrativa förfaranden om hur de kan utöka sin verksamhet i Afrika och EU,

               ·uppnå en mer strategisk användning av offentlig finansiering, inbegripet kombinerade instrument för att få in ytterligare offentliga och privata investeringar,

               ·öka den inhemska tillgången till finansiering, särskilt för mikroföretag samt små och medelstora företag, bland annat genom reformer av det finansiella systemet i syfte att utveckla stabila system inom och utom bankväsendet, innovativa finansieringsmekanismer samt mikrokreditprogram,

               ·utveckla och stärka digitala finansiella tjänster, inbegripet mobila banksystem, bland annat genom utökat samarbete om genomförandet av internationella standarder, samt säkerställa öppna marknader, konsumentskydd och ökad tillgång till mobila tjänster,

               ·stärka mer efterfrågestyrda system för teknik- och yrkesutbildningsprogram, som är anpassade till de lokala och regionala arbetsmarknadernas behov och möjligheter.

               Nyckelsektorer för investeringar och utveckling av den privata sektorn

               I avtalet ska anges att fokus kommer att ligga på följande strategiska sektorer som förväntas ha hög multiplikatoreffekt för inkluderande och hållbar ekonomisk utveckling och jobbskapande.

               För detta ändamål ska parterna vidta konkreta åtgärder för att bland annat

               när det gäller jordbruk

               ·öka och diversifiera jordbruksproduktionen, bland annat genom förbättrad tillgång till finansiering och marknader och borttagande av incitament som resulterar i ohållbara produktionssystem,

               ·stärka jordbruksproducenters och jordbruksexportörers ställning i de globala värdekedjorna, bland annat genom att undanröja tekniska handelshinder, bygga upp kapacitet vad gäller hygienkrav och växtskyddsstandarder samt främja system för rättvis handel,

               ·säkerställa registrering och skydd av geografiska beteckningar för afrikanska och europeiska jordbruks- och livsmedelsprodukter samt vidta åtgärder för att stödja lokala samhällen att utnyttja de geografiska beteckningarna fullt ut för att klättra uppåt i regionala och globala värdekedjor,

               när det gäller fiske och vattenbruk

               ·ingå och/eller förnya partnerskapsavtal om hållbart fiske (FPA), som säkerställer fiskbeståndens hållbarhet och främjande av bästa praxis i fiskeriförvaltningen,

               ·bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske) och stödja utvecklingen av en hållbar fiskeriförvaltning,

               ·utveckla ett hållbart vattenbruk genom förenkling av tillståndsförfaranden, effektiv fysisk planering för maximal effektivitet och hållbarhet samt mer likvärdiga förutsättningar för nationella och utländska investerare,

               när det gäller hållbar energi

               ·bidra till energitillgång för alla och till produktiv energianvändning för samtliga ekonomiska aktörer, bland annat genom att främja investeringar i generering, överföring, distribution och energieffektivitet samt genom att främja öppna, transparenta och fungerande energimarknader som driver på investeringar, tekniköverföring som ger ömsesidiga fördelar samt forskning och innovation,

               ·skapa och stärka effektiva energisammanlänkningar inom Afrika samt mellan Europa och Afrika för att för att säkerställa en tillförlitlig och ekonomiskt överkomlig energiförsörjning samt eftersträva den europeiska energiunionens mål,

               ·öka den offentliga och privata finansieringen till insatser för förnybar energi och energieffektivitet, med särskild uppmärksamhet på ett framgångsrikt genomförande av relevanta nationella och regionala energiinitiativ, däribland det afrikanska initiativet för förnybar energi (AREI),

               när det gäller grön ekonomi

               ·främja övergången till en koldioxidsnål, resurseffektiv och cirkulär ekonomi, genom att bland annat stödja hållbara konsumtions- och produktionsstrategier samt åtgärder för avfallsförebyggande och miljömässiga metoder för avfallshantering,

               ·förbättra kunskapen om och kapaciteten för politiska alternativ och bästa praxis i syfte att öka resurseffektiviteten under hela livscykeln för naturresurser och produkter,

               när det gäller utvunna råvaror

               ·säkerställa en rättvis, hållbar och icke snedvriden tillgång till utvinningsindustrin, inbegripet gruvdrift till havs, för samtliga ekonomiska aktörer, med full respekt för varje lands suveränitet över sina naturresurser samt främja en hållbar förvaltning,

               ·öka öppenhet och ansvarighet vad gäller förvaltningen av utvinningsindustrin, bland annat genom att främja utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet (EITI) och genomföra andra relevanta initiativ för ansvarsfull anskaffning av mineral från konfliktdrabbade områden,

               ·stärka företagens sociala ansvar och ett ansvarsfullt företagande under hela värdekedjan, bland annat genom att relevant lagstiftning utarbetas och/eller tillämpas fullt ut, med beaktande av internationella standarder,

               när det gäller transporter och infrastruktur

               ·uppgradera landtransporterna i Afrika för att underlätta befordran av varor och personer och samtidigt garantera ökad öppenhet och konkurrens vid planering och genomförande av infrastruktur,

               ·säkerställa konkurrenskraftigt tillhandahållande av sjöfartstjänster, inbegripet oinskränkt tillträde till hamnar,

               ·stärka relationerna inom luftfartssektorn i syfte att främja investeringsmöjligheter, bredda och fördjupa regleringssamarbetet samt förbättra säkerheten och tryggheten,

               ·säkerställa ekonomiskt överkomlig, inkluderande och tillförlitlig digital konnektivitet, som stöds av ett möjliggörande regelverk, och främja användningen av det europeiska globala satellitbaserade navigationssystemet (Galileo) och det satellitbaserade stödsystemet (Egnos), med fokus på frågor av ömsesidigt intresse,

               när det gäller teknik och innovation

               ·utveckla och stärka den digitala ekonomin, elektronisk kommunikation, betrodda tjänster och skydd av personuppgifter, e-handel och e-förvaltning, som säkerställer utveckling och användning av internationella standarder, öppna data och marknader, konsumentskydd samt ökad tillgång till digitala tjänster,

               ·säkerställa tillgången till digital teknik och digitala tjänster för samtliga ekonomiska aktörer och medborgare, inbegripet att skapa en politik och lagstiftning som ger förutsättningar för digitalt entreprenörskap och gränsöverskridande investeringar samt främja digitala färdigheter och digital kompetens,

               ·främja forsknings- och utvecklingsverksamhet avsedd att uppmuntra vetenskaplig utveckling och överföring av teknik och kunnande,

               ·stödja innovation anpassad till lokala behov, ekonomisk diversifiering och övergången till mer kunskapsbaserade ekonomier.

               Handelssamarbete

               Syftet med avtalet ska vara att främja möjligheter till handel och investeringar mellan parterna till förmån för en inkluderande och hållbar utveckling.

               För detta ändamål ska parterna vidta konkreta åtgärder för att bland annat

               ·säkerställa att ramvillkoren finns och rätt nationell politik förs för att främja ökade handelsflöden som gynnar inkluderande tillväxt och hållbar utveckling, bland annat genom stärkt produktionskapacitet och entreprenörskap samt ökade investeringar i värdeskapande och arbetsintensiva sektorer samt integrering i globala och regionala värdekedjor,

               ·stärka mekanismer, förfaranden och institutioner i syfte att förbättra kapaciteten för att fastställa och genomföra handelspolitik samt möjliggöra för den privata sektorn att dra fördel av denna politik och de ökade möjligheterna,

               ·bygga vidare på, främja och stödja regionala integrationsprocesser, inbegripet att underlätta handeln och harmonisera regelverket för att hjälpa länder att dra större fördel av handeln med sina grannar, samt bidra till att främja regional stabilitet, sammanhållning och välstånd,

               ·stödja förberedelserna av det kontinentala frihandelsområdet i Afrika (CFTA).

               Avdelning IV Mänsklig utveckling och värdighet

               Avtalet ska på nytt bekräfta parternas beslutsamhet att utrota fattigdom i alla dess former senast 2030, effektivt motverka ojämlikhet och uppnå jämställdhet mellan könen samt skapa förutsättningar för att människor faktiskt ska kunna delta i det demokratiska livet och aktivt bidra till en hållbar ekonomisk tillväxt.

               För detta ändamål ska parterna vidta konkreta åtgärder för att bland annat

               när det gäller utbildning

               ·säkerställa att alla flickor och pojkar får tillgång till kvalitativ utveckling under sin första barndomsfas, omvårdnad och förskoleutbildning samt uppnå målet att alla flickor och pojkar slutför en gratis, rättvis och kvalitativ grundskole- och gymnasieutbildning, genom stärkta nationella utbildningssystem på alla nivåer,

               ·stärka den högre utbildningens utbildningsbas och kvalitet och säkerställa att det bildas en kritisk massa av kvalificerade arbetstagare för innovationsområdet och utbildade ungdomar, inbegripet utveckling av digitala färdigheter och digital kompetens samt användning av digital teknik,

               ·främja möjligheter till gemensamt forskningssamarbete inom vetenskap, teknik och forskning i syfte att uppnå ömsesidigt fördelaktig vetenskaplig spetskompetens,

               när det gäller hälsa

               ·uppnå allmän hälso- och sjukvård och rättvis tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster genom stärkta nationella hälso- och sjukvårdssystem på alla nivåer,

               ·säkerställa sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i detta sammanhang, inbegripet att alla människor ges tillgång till omfattande hälso- och sjukvård, utbildning, information och tjänster avseende sexuell och reproduktiv hälsa, av god kvalitet och till överkomliga priser,

               ·stödja tillgången till läkemedel och vaccin, i syfte att uppnå målet om säkra, överkomliga och grundläggande läkemedel och vaccin för alla,

               ·stärka de afrikanska ländernas kapacitet i fråga om tidig varning, riskminskning och hantering av nationella och globala hälsorisker, inbegripet inom området djurhälsa och växtskydd,

               ·främja åtgärder för att reducera icke-överförbara sjukdomar och deras riskfaktorer för att på så sätt förhindra sjukdomar som går att undvika och den samhällsbelastning de utgör, med fokus på barn och utsatta grupper,

               ·främja utbyte av kunskap, erfarenheter och bästa praxis mellan länder,

               ·vidta åtgärder för att genomföra globala fördrag avseende hälsofrågor.

               när det gäller social trygghet

               ·införa politik för att uppnå och upprätthålla inkomstökningar över det nationella genomsnittet för de 40 procent av befolkningen som befinner sig längst ned,

               ·utöka det sociala skyddets omfattning, genom grundläggande inkomsttrygghet och adekvata sociala skyddsnät med kapacitet att reagera på störningar,

               ·skapa mer inkluderande och välfungerande arbetsmarknader och sysselsättningspolitiska åtgärder, inriktade på anständigt arbete för alla, inbegripet att underlätta en smidigare övergång från den informella till den formella ekonomin,

               när det gäller jämställdhet mellan könen

               ·säkerställa att samtliga undertecknar, ratificerar och fullt ut genomför konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och dess tilläggsprotokoll om kvinnors rättigheter,

               ·säkerställa flickors och kvinnors fysiska och mentala integritet, genom att undanröja alla former av könsrelaterat våld, inbegripet kvinnlig könsstympning och andra skadliga sedvänjor samt sätta stopp för barn- och tvångsäktenskap,

               ·säkerställa att flickors och kvinnors sociala rättigheter respekteras och främjas, framför allt inom området utbildning och hälsa, med hänsyn till kvinnors avgörande betydelse för tillvaratagandet av den demografiska fördelen,

               ·stärka flickors och kvinnors möjlighet att göra sin röst hörd och delta i det politiska livet samt i fredsprocesser och medlingssträvanden,

               ·stärka kvinnors ekonomiska rättigheter, underlätta deras tillgång till finansiella tjänster, kontroll och användning av mark och andra produktionstillgångar samt stödja kvinnliga entreprenörer,

               när det gäller ungdomar

               ·öka stödet till ungdomar att förvärva arbetsmarknadsrelevant kompetens genom utbildning, yrkesutbildning och tillgång till digital teknik,

               ·främja skapandet av hållbara arbetstillfällen med anständiga arbetsförhållanden samt bekämpa revolt i form av våldsinriktad radikalisering,

               ·främja ungdomars medbestämmande och ansvarstagande medborgarskap genom att skapa utrymme för deras aktiva deltagande på alla samhällsnivåer samt stödja initiativ till interkulturell dialog mellan ungdomsorganisationer,

               när det gäller tryggad livsmedelsförsörjning

               ·säkerställa att alla får tillgång till tillräckligt med ekonomiskt överkomlig, säker och näringsrik mat, i syfte att utrota svält och andra typer av livsmedelskriser,

               ·förbättra samordningen mellan utvecklingsinsatser och humanitära insatser för att bättre föregripa, förhindra och förbereda inför livsmedelskriser, säkerställa att åtgärder görs i rätt tid för att tillhandahålla livsmedel lokalt samt gå till botten med orsakerna till överdriven prisvolatilitet,

               ·minska de mest sårbara befolkningsgruppernas utsatthet genom stärkta sociala skyddsnät,

               ·säkerställa att åtagandena för att bekämpa alla former av näringsbrist genomförs och att särskild vikt läggs vid de befolkningsgrupper som lider av näringsbrist på platser där den institutionella kapaciteten är svag och återkommande katastrofer eller konflikter har en förödande effekt på de mest utsatta grupperna, såsom är fallet i instabila länder,

               ·förhindra uppkomsten av icke-överförbara sjukdomar genom att stödja en hälsosam kost och hälsosam livsstil,

               när det gäller tryggad vattenförsörjning

               ·säkerställa tillgången till säkert dricksvatten i tillräcklig mängd och till överkomlig kostnad för att tillgodose grundläggande behov, inbegripet sanitet och hygien, samt skydda hälsa och olika grader av välbefinnande,

               ·säkerställa effektiv vattenförsörjning för socioekonomisk utveckling och verksamhet samt bevara och skydda ekosystem i vattentilldelnings- och vattenförvaltningssystem,

               ·främja samarbete för förvaltning av gränsöverskridande vattenhushållning i syfte att uppnå hållbarhet i fråga om sötvatten och hantera osäkerheter i samband med vattenrelaterade risker (t.ex. översvämningar, torka och föroreningar) samt förhindra konfliktrisker,

               när det gäller kulturellt samarbete

               ·stärka kulturella och kreativa sektorer,

               ·främja kulturellt utbyte och genomföra gemensamma initiativ inom olika kulturområden,

               ·främja stärkande av det materiella och immateriella kulturarvet samt en mångfald av kulturyttringar.

               Avdelning V Rörlighet och migration

               Avtalet, som bygger på befintliga initiativ (t.ex. den europeiska migrationsagendan, partnerskapsramen, Rabat- och Khartoumprocesserna och Vallettatoppmötet), ska bekräfta att Afrika och Europa har gemensamma intressen vad gäller migration samt att rätt hantering av migration och rörlighet, bland annat genom effektiva återvändande- och återtagandemekanismer för irreguljära migranter, kan bidra till ekonomisk tillväxt och ett kompetens- och kunskapsflöde.

               För detta ändamål ska parterna vidta konkreta åtgärder för att bland annat

               när det gäller laglig migration

               ·öka kompetensrörligheten genom utökade mobilitetsprogram för studenter, forskare och fackfolk,

               ·göra det lättare att genomföra kortare besök i affärs- och investeringssyfte inom den befintliga rättsliga ramen,

               ·arbeta för en effektiv hantering av arbetskraftsmigration, bland annat genom flyttbarhet och erkännande av kunskaper och färdigheter, lämpligt socialt skydd och bekämpande av alla former av utnyttjande,

               när det gäller irreguljär migration

               ·utöka gränsförvaltningssamarbetet, förbättra underrättelseinhämtning och underrättelseutbyte samt främja polisiärt och rättsligt samarbete,

               ·bekräfta parternas rättsliga skyldighet att villkorslöst återta sina medborgare som uppehåller sig irreguljärt på en annan parts territorium på denna parts begäran, införa en mekanism för att säkerställa att åtagandet fullgörs på ett effektivt sätt samt underlätta dess genomförande; för detta ändamål förbinder sig parterna att skyndsamt besvara varje begäran om återtagande (t.ex. genom att identifiera sina medborgare, utfärda resehandlingar för återsändande eller godta EU:s resehandling för återsändande samt snabbt reagera i samband med de formella stegen för återsändande),

               ·parterna ska även utarbeta och genomföra lagstiftning i överensstämmelse med Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet (Palermokonventionen) och dess tilläggsprotokoll (protokoll mot människosmuggling land-, luft- och sjövägen samt protokollet om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn), som utgör de primära internationella rättsliga instrumenten för att bekämpa migrantsmuggling och människohandel,

               ·inleda kampanjer för att öka potentiella migranters medvetenhet om riskerna med irreguljär migration,

               ·intensifiera insatserna mot nätverk av människosmugglare och människohandlare genom förbättrade system för informationsutbyte, utredning och lagföring,

               när det gäller övriga migrationsrelaterade frågor

               ·minska transaktionskostnaderna för migranters remitteringar till mindre än 3 procent, avskaffa remitteringskorridorer där kostnaderna överstiger 5 procent samt förbättra de rättsliga ramarna för att öka icke-traditionella aktörers delaktighet, bland annat med hjälp av ny teknik,

               ·uppmana diasporans engagemang i ursprungsländerna för att stärka den lokala ekonomiska utvecklingen,

               ·säkerställa att syd–syd-migrationen (mellan och inom afrikanska länder) behandlas på lämpligt sätt i nationella och regionala utvecklingsagendor,

               ·säkerställa högsta möjliga skydds- och stödnivå till tvångsfördrivna personer, inbegripet flyktingar, asylsökande och internflyktingar, på basis av principen om ansvarstagande samt i full överensstämmelse med internationell rätt.

               Avdelning VI Klimatförändring och miljömässig hållbarhet

               Avtalet ska på nytt bekräfta att ambitiösa begränsnings- och anpassningsåtgärder är väsentliga för att hantera och minska klimatförändringens risker samt, mer generellt, att en hög miljöskyddsnivå och en bättre miljö är den avgörande förutsättningen för nuvarande och kommande generationers utveckling.

               För detta ändamål ska parterna vidta konkreta åtgärder för att bland annat

               när det gäller klimatåtgärder

               ·påskynda genomförandet av Parisavtalet om klimatförändringar genom nationella fastställda bidrag och nationella anpassningsplaner,

               ·göra befintliga finansiella flöden förenliga med en väg mot låga växthusgasutsläpp och klimatmässigt motståndskraftig utveckling samt utforska innovativ finansiering som är förenlig med denna väg,

               ·bygga upp och/eller stärka vetenskaplig, teknisk, mänsklig och institutionell kapacitet för styrning och övervakning av klimat och miljö, bland annat genom att använda jordobservationsteknik och informationssystem, såsom Copernicus,

               ·utveckla och/eller stärka grön och hållbar blå tillväxt inom ekonomiska nyckelsektorer,

               när det gäller biologisk mångfald och ekosystem

               ·främja bevarande, hållbart nyttjande och återställande av ekosystem, särskilt i Kongobäckenet, för att möjliggöra ländernas utveckling, lokalbefolkningens försörjning och ekosystemtjänster lokalt och globalt,

               ·skydda vilda djur och växter samt öka allmänhetens medvetenhet om naturskydd och handel med vilda djur och växter på alla nivåer, med särskild uppmärksamhet på konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) och övriga relevanta internationella regelverk,

               ·bevara kust- och havsområden och minska marint skräp, bland annat genom att främja avfallsförebyggande politik och utöka insatserna för att städa upp världshaven,

               ·stärka lokalsamhällenas delaktighet i bevarandet av ekosystem, med prioritet på jobbskapande och andra ekonomiska möjligheter, bland annat genom att främja miljövänlig och hållbar turism,

               när det gäller torka, ökenspridning och markförstöring

               ·främja integrerade strategier för att bekämpa torka, markförstöring och ökenspridning, bland annat genom att säkerställa hållbara och rättvisa markrättigheter och besittningsrättsliga förhållanden, hållbar förvaltning av mark-, vatten- och skogstillgångar samt skapande av hållbara ekonomiska möjligheter för människor på landsbygden,

               ·påskynda framstegen för att genomföra de nationella handlingsplanerna inom ramen för FN:s konvention för bekämpning av ökenspridning (UNCCD) och andra relevanta internationella och regionala initiativ, däribland initiativet den stora gröna muren,

               ·mobilisera ytterligare resurser för att bekämpa ökenspridning och markförstöring samt stärka lokalsamhällenas delaktighet,

               när det gäller skogsbruk

               ·främja skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt), bland annat genom att ingå och/eller genomföra frivilliga partnerskapsavtal samt stärka samstämmigheten och den positiva interaktionen på nationell nivå mellan Flegt och FN-programmet för minskade utsläpp från avskogning och skogsförstörelse (Redd+),

               ·bekämpa olaglig skogsavverkning, handel med olagligt virke och olagliga träprodukter, öka allmänhetens medvetenhet om avskogning på alla nivåer samt uppmana till konsumtion av resurs- och energieffektiva produkter från hållbart förvaltade skogar,

               ·stärka lokalsamhällenas delaktighet i skogsskyddet, med prioritet på nya arbetstillfällen och andra ekonomiska möjligheter i samband med bevarandet av ekosystem,

               när det gäller hållbar urbanisering

               ·skapa en möjliggörande rättslig och politisk miljö för hållbar stadsutveckling i enlighet med FN:s nya agenda för städer, genom att aktivt involvera lokala myndigheter, med särskild uppmärksamhet på transparenta och reglerade markförvärv och äganderättigheter,

               ·utöka kapacitetsuppbyggnaden och delta i kampanjer för ökad miljömedvetenhet,

               ·skapa lösningar för hållbar energi och urban mobilitet, som stöds genom lämplig finansiering på nationell och internationell nivå, bland annat genom offentlig-privata partnerskap,

               ·förbättra hanteringen av avfall och alla farliga ämnen samt ta itu med alla former av föroreningar,

               ·främja naturbaserade lösningar för att förbättra resiliensen i stadsområden,

               4.ÖVERENSKOMMELSEN MELLAN EU OCH VÄSTINDIEN

               Del 1 GRUNDVAL FÖR SAMARBETET

               I avtalet ska anges att partnerskapet mellan EU och Västindien består av allmänna mål, principer och åtaganden som fastställs i den allmänna delen av detta avtal samt av specifika mål och åtaganden som anges i detta protokoll.

               Avtalet ska fördjupa de befintliga förbindelserna mellan Europeiska unionen och Västindien samt upprätta ett ömsesidigt fördelaktigt politiskt partnerskap, som gör det möjligt att genomföra Agenda 2030 för hållbar utveckling och uppnå respektive parts nyckelintressen.

               Parterna ska i synnerhet vidta konkreta åtgärder för att bland annat

               ·hantera klimatförändringar och säkerställa effektiv tillgång till och hållbar förvaltning av naturresurser för att skapa en varaktig social och ekonomisk utveckling,

               ·främja offentliga och privata investeringar samt skapa anständigt arbete för alla,

               ·bygga säkra och inkluderande samhällen, uppnå jämställdhet mellan könen och erbjuda ungdomar hållbara alternativ, som stöds genom en effektiv socialskyddspolitik,

               ·säkerställa överensstämmelse med globala normer i fråga om korruption, organiserad brottslighet och skatteförvaltning.

               Avtalet ska bygga på och ersätta den gemensamma partnerskapsstrategin för EU och Västindien.

               Avtalet ska erkänna de nära förbindelser som EU:s yttersta randområden och utomeuropeiska länder och territorier har till länderna i Västindien samt deras betydelse för den regionala integrationen.

               Avtalet ska omfatta ett åtagande från parternas sida om att genomföra protokollet mellan EU och Västindien genom på varandra följande handlingsplaner på nationell och regional nivå.

               Genom avtalet ska ett system införas för att övervaka framsteg genom politisk dialog på alla nivåer, baserat på tydliga indikatorer och mätbara resultat, för att se till att genomförandet sker enligt planerna.

               I avtalet ska anges att parterna får revidera protokollet regelbundet och i lämplig utsträckning för att anpassa det till ändrade omständigheter.

               Del 2 STRATEGISKA PRIORITERINGAR

               Avdelning I Klimatförändringar och hållbar förvaltning av naturresurser

               Avtalet ska på nytt bekräfta att ambitiösa begränsnings- och anpassningsåtgärder är väsentliga för att hantera och minska klimatförändringens risker samt, mer generellt, att en hög miljöskyddsnivå och en bättre miljö är den avgörande förutsättningen för nuvarande och kommande generationers utveckling.

               För detta ändamål ska parterna vidta konkreta åtgärder för att bland annat

               när det gäller klimatåtgärder

               ·påskynda genomförandet av Parisavtalet om klimatförändringar genom nationella fastställda bidrag och nationella anpassningsplaner,

               ·göra befintliga finansiella flöden förenliga med en väg mot låga växthusgasutsläpp och klimatmässigt motståndskraftig utveckling samt utforska innovativa finansieringsverktyg som är förenliga med denna väg,

               ·bygga upp och/eller stärka vetenskaplig, teknisk, mänsklig och institutionell kapacitet för styrning och övervakning av klimat och miljö, bland annat genom att använda jordobservationsteknik och informationssystem,

               ·utveckla och/eller stärka grön och hållbar blå tillväxt inom ekonomiska nyckelsektorer,

               när det gäller miljömässig hållbarhet

               ·stödja bevarande, hållbar förvaltning och återställande av ekosystem, för att möjliggöra ländernas utveckling, lokalbefolkningens försörjning och ekosystemtjänster lokalt och globalt,

               ·stoppa avskogningen och säkerställa en hållbar skogsförvaltning,

               ·främja hållbar vattenförvaltning,

               ·förbättra hanteringen av avfall – bland annat genom effektiva insamlingssystem och ändamålsenlig återvinning – och av alla farliga ämnen,

               när det gäller världshavsförvaltning

               ·bevara kustnära och marina ekosystem, med prioritering på fiske- och turistsektorns hållbara utveckling inom ramen för strategier för blå tillväxt,

               ·bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske) och stödja utvecklingen av en hållbar fiskeriförvaltning,

               ·minska det marina skräpet genom att åtgärda grundorsakerna, bland annat genom avfallsförebyggande politik och utökade insatser för att städa upp världshaven, med särskild uppmärksamhet på ackumulationsområden i havsvirvlar,

               ·stärka den nationella och regionala kapaciteten att hantera havs- och kusttillgångar på ett ansvarstagande och ansvarigt sätt,

               ·främja tillvaratagande av det marina och kustnära naturkapitalet,

               när det gäller katastrofriskhantering

               ·öka kapaciteten för övervakning, tidig varning och riskbedömning som förbättrar förebyggande och begränsande åtgärder, beredskap, insatser och återställande åtgärder på nationell nivå i syfte att öka resiliensen i samhällen och infrastruktur i enlighet med Sendairamens prioriteringar,

               ·stärka regional kapacitet för katastrof- och krishantering, inbegripet civilskyddsmekanismer,

               ·främja samarbete genom användning av rymdteknik och information,

               ·säkerställa lokalt egenansvar genom att involvera berörda befolkningsgrupper, det civila samhället och lokala myndigheter i arbetet med att utforma och genomföra politiska lösningar, med beaktande av de mest utsatta hushållen och marginaliserade grupperna.

               Avdelning II: Inkluderande och hållbar ekonomisk utveckling

               Avtalet ska stärka ekonomiska förbindelser och handelsförbindelser mellan parterna, förbättra den makroekonomiska och finansiella stabiliteten, främja investeringar och affärsmöjligheter samt stödja övergången till full kvalitetssysselsättning, iakttagande och skydd av grundläggande arbetsnormer samt miljöhållbarhet. Det ska stärka den privata sektorns utveckling inom alla sektorer, inbegripet jordbruk, industri och tjänstesektorn.

               Nyckelfaktorer för investeringar och utveckling av den privata sektorn

               Avtalet ska innehålla bestämmelser för att hantera avgörande flaskhalsproblem som kräver offentliga åtgärder – utöver strukturinvesteringar i infrastruktur (t.ex. energi, transport, digital konnektivitet) – samt forskning och innovation för att skapa ett företagsklimat som är mer gynnsamt för större investeringsflöden och utveckling av den privata sektorn.

               För detta ändamål ska parterna bland annat förbinda sig att

               ·skapa ett möjliggörande regelverk, med särskild uppmärksamhet på skyddet av mark- och äganderätt, immateriell äganderätt och investeringar, minskad byråkrati genom lägre kostnader för certifieringar, tillstånd och tillgång till finansiering, sund konkurrenspolitik inbegripet öppenhet vad gäller offentliga bidrag, samt införande av ändamålsenliga och förutsägbara skattesystem,

               ·förse investerare med lättillgänglig och adekvat information om hur de kan utöka sin verksamhet i Västindien, genom att förenkla de administrativa förfarandena för att starta företag,

               ·uppnå en mer strategisk användning av offentlig finansiering, inbegripet kombinerade instrument för att få in ytterligare offentliga och privata investeringar,

               ·öka den inhemska tillgången till finansiering, bland annat genom reformer av det finansiella systemet i syfte att utveckla stabila system inom och utom bankväsendet, samt innovativa finansieringsmekanismer och finansieringsprogram,

               ·utveckla och stärka digitala finansiella tjänster, inbegripet mobila banksystem, bland annat genom utökat samarbete om genomförandet av internationella standarder, samt säkerställa öppna marknader, konsumentskydd och ökad tillgång till mobila tjänster,

               ·stärka mer efterfrågestyrda system för teknik- och yrkesutbildningsprogram, som är anpassade till de lokala och regionala arbetsmarknadernas behov och möjligheter.

               Nyckelsektorer för investeringar och utveckling av den privata sektorn

               Parterna ska bland annat fokusera på följande strategiska sektorer som förväntas ha hög multiplikatoreffekt för inkluderande och hållbar ekonomisk utveckling och jobbskapande, för att säkerställa att ekonomisk tillväxt går hand i hand med miljömässig hållbarhet.

               För detta ändamål ska parterna vidta konkreta åtgärder för att bland annat

               när det gäller grön ekonomi

               ·främja övergången till en koldioxidsnål, resurseffektiv och cirkulär ekonomi, genom att bland annat stödja hållbara konsumtions- och produktionsstrategier samt åtgärder för avfallsförebyggande och miljömässiga metoder för avfallshantering,

               ·förbättra kunskapen om och kapaciteten för politiska alternativ och bästa praxis i syfte att öka resurseffektiviteten under hela livscykeln för naturresurser och produkter,

               när det gäller hållbar blå tillväxt

               ·ingå och/eller förnya partnerskapsavtal om hållbart fiske (FPA), som säkerställer fiskbeståndens hållbarhet, främjande av bästa praxis i fiskeriförvaltningen och ökad beredningskapacitet för fiskeriprodukter,

               ·utveckla ett hållbart vattenbruk genom förenkling av tillståndsförfaranden, effektiv fysisk planering för maximal effektivitet och hållbarhet samt mer likvärdiga förutsättningar för investerare,

               ·säkerställa en rättvis, hållbar och icke snedvriden tillgång till utvinningsindustrin, inbegripet gruvdrift till havs, för samtliga ekonomiska aktörer, med beaktande av hållbarhetsfrågor, samt öka öppenhet och ansvarighet, bland annat genom att främja utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet (EITI) och genomföra andra relevanta initiativ,

               ·säkerställa oinskränkt tillträde till de internationella sjöfartsmarknaderna och handeln, inbegripet hamnarna, baserat på sund konkurrens och på affärsmässig grund,

               när det gäller hållbar energi

               ·bidra till energitillgång för alla och till tillförlitlig, ekonomiskt överkomlig och hållbar energiförsörjning för samtliga ekonomiska aktörer samt främja investeringar i bland annat generering, överföring, distribution och energieffektivitet i fråga om förnybar energi och samtidigt åtgärda skadliga marknadssnedvridningar,

               ·öka den offentliga och privata finansieringen av förnybar energi och energieffektivitet samt utveckling och användning av ren, diversifierad och hållbar energiteknik, inbegripet tekniker för förnybar energi med låga utsläpp,

               när det gäller turism

               ·främja investeringar i turistsektorn genom förenklade marknadsförings- och reklamstrategier, fortbildning och spridning av digital teknik,

               ·stärka kopplingarna mellan turistsektorn och andra relevanta ekonomiska sektorer, särskilt jordbruk och fiske, med särskild uppmärksamhet på miljöskydd och lantgårds- och havsturism,

               ·integrera hållbart nyttjande och bevarande av biologisk mångfald i planeringen och utvecklingen av turismpolitiken,

               ·främja en hållbar och ansvarsfull turism av kvalitet, som respekterar lokalsamhällenas integritet och intressen,

               när det gäller sammanlänkning av människor och platser

               ·bygga kvalitativa och hållbara infrastruktursystem för att underlätta befordran av varor och personer på ett sådant sätt att det främjar sund miljöpraxis i överensstämmelse med etablerade internationella konventioner och överenskommelser,

               ·säkerställa tillträde till informations- och kommunikationsmarknader (t.ex. telekommunikation, internet) för samtliga ekonomiska aktörer, bland annat genom att upprätta gynnsam lagstiftning och stödja riktade investeringar samt skapa förutsättningar för överkomlig användning av digital teknik för privatpersoner och företag,

               ·främja kulturellt utbyte och genomföra gemensamma initiativ inom olika kulturområden, inbegripet gemensamt anordnande av kulturevenemang,

               ·fördjupa samarbete och integration med EU:s yttersta randområden och utomeuropeiska länder och territorier,

               ·främja och stödja regionala integrationsprocesser inom Västindien samt med Latinamerika.

               Handelssamarbete

               Syftet med avtalet ska vara att främja möjligheter till handel och investeringar mellan parterna till förmån för en inkluderande och hållbar utveckling.

               För detta ändamål ska parterna vidta konkreta åtgärder för att bland annat

               ·stärka mekanismer och förfaranden samt förbättra kapaciteten, inom ramen för överenskomna handelsavtal,

               ·säkerställa att ramvillkoren finns och rätt nationell politik förs för att främja ökade handelsflöden som gynnar inkluderande tillväxt och hållbar utveckling, jobbskapande, ekonomisk diversifiering och industrialisering, bland annat genom stärkt produktionskapacitet och entreprenörskap, ökade investeringar i värdeskapande och arbetsintensiva sektorer samt integrering i globala och regionala värdekedjor,

               ·stärka mekanismer, förfaranden och institutioner i syfte att förbättra kapaciteten för att fastställa och genomföra handelspolitik samt möjliggöra för den privata sektorn att dra fördel av denna politik och de ökade möjligheterna,

               ·bygga vidare på, främja och stödja regionala integrationsprocesser, inbegripet att underlätta handeln och harmonisera regelverket för att hjälpa länder att dra större fördel av handeln med sina grannar, samt bidra till att främja regional stabilitet, sammanhållning och välstånd.

               Avdelning III: Människors säkerhet, mänskliga rättigheter och god förvaltning

               Avtalet ska bekräfta att resilienta samhällen – med ansvarsfulla, demokratiska, effektiva och öppna institutioner, där mänskliga rättigheter och grundläggande friheter skyddas fullt ut och medborgare och grupper får lämpliga möjligheter att uttrycka sina önskemål och utforma politiken – har bäst beredskap att anpassa sig till, hantera och förvalta förändringar i det egna landet samt i den yttre miljön.

               För detta ändamål ska parterna vidta konkreta åtgärder för att bland annat

               när det gäller brottslighet och medborgarnas säkerhet

               ·bekämpa produktion och användning av samt handel med olaglig narkotika, med särskilt fokus på efterfrågesidan, förebyggande åtgärder och utbildning,

               ·förbättra hanteringen av migrationsflöden och ta itu med människohandel, tvångsförflyttning av befolkningen och smuggling av migranter, handeldvapen, lätta vapen och andra konventionella vapen, strategisk handelskontroll av varor med dubbla användningsområden genom förbättrad gränskontrollförvaltning, gränsöverskridande underrättelser, informationsutbyte samt utbyte av experter och tekniskt bistånd,

               ·åtgärda gängvåld med en övergripande, orsaksbaserad och preventiv strategi samt ta itu med de faktorer som kan skapa en miljö som främjar radikalisering,

               ·samarbeta för att förhindra att finansiella system, institutioner och särskilda icke-finansiella verksamheter och yrken används för att tvätta pengar som utgör vinning av brottslig verksamhet (inbegripet olaglig handel och korruption) eller för att finansiera terrorism, i enlighet med internationella standarder,

               när det gäller mänskliga rättigheter och rättvisa

               ·fullt ut tillämpa principen om icke-diskriminering vad gäller etnisk tillhörighet, kön, ålder, funktionshinder, religion eller övertygelse och sexuell läggning, med prioritering av att upphäva diskriminerande lagstiftning,

               ·främja dialog och samarbete om dödsstraffets avskaffande samt bekämpa tortyr och misshandel samt olämpligt agerande från säkerhetsstyrkornas sida,

               ·sätta stopp för våld i hemmet, sexuellt utnyttjande och utnyttjande på arbetsplatsen, främja barns rättigheter, sätta stopp för barnarbete, övergrepp mot barn och fysisk bestraffning, bekämpa människohandel och alla former av utnyttjande för vinning, både inom den lagliga och den olagliga ekonomin,

               ·stärka institutionerna och rättsstatsprincipen, säkerställa rättvis tillgång till rättslig prövning, domstolsväsendets oberoende och ansvarsskyldighet, kapacitetsuppbyggnad av rättsliga myndigheter samt sätta stopp för eftersläpningar och överdrivet långa häktningstider,

               ·förbättra förhållandena i fängelserna, genomföra sociala rehabiliteringsprogram för att socialt återanpassa fångarna samt ta itu med sociala och säkerhetsrelaterade problem som uppstår i samband med utvisning av brottslingar från tredjeländer,

               när det gäller god förvaltning och skattefrågor

               ·främja god förvaltning, inbegripet sund förvaltning av de offentliga finanserna, transparens och ansvarsskyldighet,

               ·införa nya och stärka befintliga mekanismer mot korruption, mutbrott och ekonomisk brottslighet, inbegripet penningtvätt,

               ·bekämpa skattebedrägeri, skatteundandragande och aggressiv skatteplanering, med särskild uppmärksamhet på ökad skattetransparens, utbyte av information och sund skattekonkurrens, i enlighet med tillämpliga internationella standarder och ramar,

               ·intensifiera den politiska dialogen med icke samarbetsvilliga skattejurisdiktioner i syfte att uppfylla globala skatteförvaltningsstandarder.

               Avdelning IV: Mänsklig utveckling och social sammanhållning

               Avtalet ska på nytt bekräfta parternas beslutsamhet att utrota fattigdom i alla dess former senast 2030, effektivt motverka ojämlikhet och uppnå jämställdhet mellan könen samt skapa förutsättningar för att människor faktiskt ska kunna delta i det demokratiska livet och aktivt bidra till en hållbar ekonomisk tillväxt. Det ska även bekräfta att socialt skydd utgör en grundläggande investering för att utrota fattigdom och bekämpa ojämlikhet samt en viktig metod för att skapa en självförstärkande cykel för inkluderande och hållbar ekonomisk utveckling genom att ekonomiska vinster återinvesteras mer brett i samhälle och människor.

               För detta ändamål ska parterna vidta konkreta åtgärder för att bland annat

               när det gäller mänsklig utveckling

               ·säkerställa att alla flickor och pojkar slutför en gratis, rättvis och kvalitativ förskole-, grundskole- och gymnasieutbildning samt att ansökningsbasen till högre utbildning förbättras betydligt,

               ·uppnå allmän hälso- och sjukvård och rättvis tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster, inbegripet sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i detta sammanhang, genom stärkta nationella hälso- och sjukvårdssystem på alla nivåer, förbättra kapaciteten i fråga om tidig varning, riskminskning och hantering av nationella och globala hälsorisker samt vidta åtgärder för att genomföra globala fördrag avseende hälsofrågor,

               ·säkerställa tillgången till säkert dricksvatten i tillräcklig mängd och till överkomlig kostnad för att tillgodose grundläggande behov, inbegripet sanitet och hygien, samt skydda hälsa och olika grader av välbefinnande,

               ·säkerställa att alla får tillgång till tillräckligt med överkomlig, säker och näringsrik mat,

               ·förhindra uppkomsten av icke-överförbara sjukdomar genom att stödja en hälsosam kost och hälsosam livsstil,

               ·ta itu med utmaningar som uppstår till följd av miljörelaterade tvångsförflyttningar och deras inverkan på migranter och deras samhällen,

               ·införa riktade politiska åtgärder och lämpliga investeringar för att främja ungdomars rättigheter och underlätta deras deltagande i det sociala, samhälleliga och ekonomiska livet,

               när det gäller social trygghet

               ·införa politik för att uppnå och upprätthålla inkomstökningar över det nationella genomsnittet för de 40 procent av befolkningen som befinner sig längst ned,

               ·utöka det sociala skyddets omfattning, genom grundläggande inkomsttrygghet och adekvata sociala skyddsnät med kapacitet att reagera på störningar,

               ·skapa mer inkluderande och välfungerande arbetsmarknader och sysselsättningspolitiska åtgärder, inriktade på anständigt arbete för alla, inbegripet förbättrade arbetsmiljöförhållanden för arbetstagare,

               ·ta itu med frågor som rör den informella ekonomin, inbegripet tillgången till kredit och mikrofinansiering och stärkta socialskyddsåtgärder, i syfte att underlätta en smidigare övergång till den formella ekonomin,

               när det gäller jämställdhet mellan könen

               ·säkerställa att samtliga undertecknar, ratificerar och fullt ut genomför konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och dess tilläggsprotokoll om kvinnors rättigheter,

               ·säkerställa flickors och kvinnors fysiska och mentala integritet, genom att undanröja alla former av könsrelaterat våld, inbegripet människohandel, samt sätta stopp för barn- och tvångsäktenskap,

               ·säkerställa att flickors och kvinnors sociala rättigheter respekteras och främjas, framför allt inom området hälsa och utbildning,

               ·stärka flickors och kvinnors möjlighet att göra sin röst hörd och delta i det politiska livet genom att kvinnor får ökad närvaro i val-, politik- och ledningsprocesser, fredsprocesser och medlingssträvanden, samt genom att flickors och kvinnors organisationer får en starkare ställning,

               ·stärka kvinnors ekonomiska rättigheter, underlätta deras tillgång till finansiella tjänster, kontroll och användning av mark och andra produktionstillgångar samt stödja kvinnliga entreprenörer.

               Stöd till Haiti

               Avtalet, som bekräftar Haitis särställning som regionens enda utvecklingsland, ska innehålla ett åtagande om långsiktigt samarbete för att ta itu med landets strukturella brister och samtidigt stödja samtliga tidigare nämnda mål, bland annat att konsolidera de statliga institutionerna, förbättra den generella förvaltningen, rättsstatsprincipen och respekten för mänskliga rättigheter, bekämpa korruption och otillåten samverkan samt minska fattigdom och sociala skillnader.

               5.ÖVERENSKOMMELSEN MELLAN EU OCH STILLAHAVSOMRÅDET

               Del 1 GRUNDVAL FÖR SAMARBETET

               I avtalet ska anges att partnerskapet mellan EU och Stillahavsområdet består av allmänna mål, principer och åtaganden som fastställs i den allmänna delen av detta avtal samt av specifika mål och åtaganden som anges i detta protokoll.

               Avtalet ska fördjupa de befintliga förbindelserna mellan Europeiska unionen och Stillahavsområdet samt upprätta ett ömsesidigt fördelaktigt politiskt partnerskap, som gör det möjligt att uppnå Agenda 2030 för hållbar utveckling och respektive parts nyckelintressen.

               Parterna ska i synnerhet vidta konkreta åtgärder för att bland annat

               ·säkerställa hållbar tillgång till och förvaltning av naturresurser samt förbättra resiliensen mot effekterna av klimatförändringar och naturkatastrofer som påverkar en varaktig ekonomisk och social utveckling,

               ·främja offentliga och privata investeringar samt skapa anständigt arbete för alla,

               ·bygga inkluderande och säkra samhällen genom att stödja försoningsprocesser, uppnå jämställdhet mellan könen samt öka insatserna för mänsklig utveckling och socialskyddspolitik,

               ·säkerställa överensstämmelse med internationella normer i fråga om korruption, skatteförvaltning och organiserad brottslighet.

               Avtalet ska bygga på och ersätta EU:s strategi för Stillahavsöarna.

               Avtalet ska erkänna de nära förbindelser som EU:s utomeuropeiska länder och territorier har med länderna i Stillahavsområdet samt deras betydelse för den regionala integrationen.

               Avtalet ska omfatta ett åtagande från parternas sida om att genomföra protokollet mellan EU och Stillahavsområdet genom på varandra följande handlingsplaner på nationell och regional nivå.

               Genom avtalet ska ett system införas för att övervaka framsteg genom utökad politisk dialog på alla nivåer, baserat på tydliga indikatorer och mätbara resultat, för att se till att genomförandet sker enligt planerna.

               I avtalet ska anges att parterna får revidera protokollet regelbundet och i lämplig utsträckning för att anpassa det till ändrade omständigheter.

               Del 2 STRATEGISKA PRIORITERINGAR

               Avdelning I Klimatförändringar och hållbar förvaltning av naturresurser

               Avtalet ska på nytt bekräfta att ambitiösa begränsnings- och anpassningsåtgärder är väsentliga för att hantera och minska klimatförändringens risker samt, mer generellt, att en hög miljöskyddsnivå och en bättre miljö är den avgörande förutsättningen för nuvarande och kommande generationers utveckling.

               För detta ändamål ska parterna vidta konkreta åtgärder för att bland annat

               när det gäller klimatåtgärder

               ·påskynda genomförandet av Parisavtalet om klimatförändringar genom nationella fastställda bidrag och nationella anpassningsplaner,

               ·göra befintliga finansiella flöden förenliga med en väg mot låga växthusgasutsläpp och klimatmässigt motståndskraftig utveckling samt utforska innovativ finansiering som är förenlig med denna väg,

               ·bygga upp och/eller stärka vetenskaplig, teknisk, mänsklig och institutionell kapacitet för styrning och övervakning av klimat och miljö, bland annat genom att använda jordobservationsteknik och informationssystem,

               ·utveckla och/eller stärka grön och blå tillväxt inom ekonomiska nyckelsektorer,

               när det gäller miljömässig hållbarhet

               ·stödja bevarande, hållbar förvaltning och återställande av ekosystem, för att möjliggöra ländernas utveckling, lokalbefolkningens försörjning och ekosystemtjänster lokalt och globalt,

               ·stoppa avskogningen och säkerställa en hållbar skogsförvaltning,

               ·främja hållbar vattenförvaltning,

               ·förbättra hanteringen av avfall – bland annat genom effektiva insamlingssystem och ändamålsenlig återvinning – och av alla farliga ämnen,

               när det gäller världshavsförvaltning

               ·bevara kustnära och marina ekosystem och deras biologiska mångfald, med prioritering av fiske- och turistsektorns hållbara utveckling inom ramen för strategier för blå tillväxt,

               ·bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske) och stödja utvecklingen av en hållbar fiskeriförvaltning,

               ·minska det marina skräpet genom att åtgärda grundorsakerna, bland annat genom avfallsförebyggande politik och utökade insatser för att städa upp världshaven, med särskild uppmärksamhet på ackumulationsområden i havsvirvlar,

               när det gäller katastrofriskhantering

               ·öka kapaciteten för övervakning, tidig varning och riskbedömning som förbättrar förebyggande och begränsande åtgärder, beredskap, insatser och återställande åtgärder på nationell nivå i syfte att öka resiliensen i samhällen och infrastruktur i enlighet med Sendairamens prioriteringar,

               ·stärka regional kapacitet för katastrof- och krishantering, inbegripet civilskyddsmekanismer, i syfte att främja forskning och sprida bästa praxis,

               ·främja samarbete genom användning av rymdteknik och information,

               ·säkerställa lokalt egenansvar genom att involvera berörda befolkningsgrupper, det civila samhället och lokala myndigheter i arbetet med att utforma och genomföra politiska lösningar, med beaktande av de mest utsatta hushållen och marginaliserade grupperna.

               Avdelning II: Inkluderande och hållbar ekonomisk utveckling

               Avtalet ska stärka ekonomiska förbindelser och handelsförbindelser mellan parterna, förbättra den makroekonomiska och finansiella stabiliteten, främja investeringar och affärsmöjligheter samt stödja övergången till full kvalitetssysselsättning, iakttagande och skydd av grundläggande arbetsnormer samt miljöhållbarhet. Det ska stärka den privata sektorns utveckling inom alla sektorer, inbegripet jordbruk, industri och tjänstesektorn.

               Nyckelfaktorer för investeringar och utveckling av den privata sektorn

               Avtalet ska innehålla bestämmelser för att hantera avgörande flaskhalsproblem som kräver offentliga åtgärder – utöver strukturinvesteringar i infrastruktur (t.ex. energi, transport, digital konnektivitet) – samt forskning och innovation för att skapa ett företagsklimat som är mer gynnsamt för större investeringsflöden och utveckling av den privata sektorn.

               För detta ändamål ska parterna bland annat förbinda sig att

               ·skapa ett möjliggörande regelverk, med särskild uppmärksamhet på skyddet av mark- och äganderätt, immateriell äganderätt och investeringar, minska byråkratin genom lägre kostnader för certifieringar, tillstånd och tillgång till finansiering, sund konkurrenspolitik inbegripet öppenhet vad gäller offentliga bidrag, samt införa investeringsvänliga skattesystem,

               ·förse investerare med lättillgänglig och adekvat information om hur de kan utöka sin verksamhet i Stillahavsområdet, genom att förenkla de administrativa förfarandena för att starta företag,

               ·uppnå en mer strategisk användning av offentlig finansiering, inbegripet kombinerade instrument för att få in ytterligare offentliga och privata investeringar,

               ·öka den inhemska tillgången till finansiering, bland annat genom reformer av det finansiella systemet i syfte att utveckla stabila system inom och utom bankväsendet, samt innovativa finansieringsmekanismer och finansieringsprogram,

               ·utveckla och stärka digitala finansiella tjänster, inbegripet mobila banksystem, bland annat genom utökat samarbete om genomförandet av internationella standarder, samt säkerställa öppna marknader, konsumentskydd och ökad tillgång till mobila tjänster,

               ·stärka mer efterfrågestyrda system för teknik- och yrkesutbildningsprogram, som är anpassade till de lokala och regionala arbetsmarknadernas behov och möjligheter.

               Nyckelsektorer för investeringar och utveckling av den privata sektorn

               Parterna ska bland annat fokusera på följande strategiska sektorer som förväntas ha hög multiplikatoreffekt för inkluderande och hållbar ekonomisk utveckling och jobbskapande, för att säkerställa att ekonomisk tillväxt går hand i hand med miljömässig hållbarhet.

               För detta ändamål ska parterna vidta konkreta åtgärder för att bland annat

               när det gäller grön ekonomi

               ·främja övergången till en koldioxidsnål, resurseffektiv och cirkulär ekonomi, genom att bland annat stödja hållbara konsumtions- och produktionsstrategier samt åtgärder för avfallsförebyggande och miljömässiga metoder för avfallshantering,

               ·förbättra kunskapen om och kapaciteten för politiska alternativ och bästa praxis i syfte att öka resurseffektiviteten under hela livscykeln för naturresurser och produkter,

               när det gäller hållbar blå tillväxt

               ·ingå och/eller förnya partnerskapsavtal om hållbart fiske (FPA), som säkerställer fiskbeståndens hållbarhet, främjande av bästa praxis i fiskeriförvaltningen och ökad beredningskapacitet för fiskeriprodukter,

               ·utveckla ett hållbart vattenbruk genom förenkling av tillståndsförfaranden, effektiv fysisk planering för maximal effektivitet och hållbarhet samt mer likvärdiga förutsättningar för investerare,

               ·säkerställa en rättvis, hållbar och icke snedvriden tillgång till utvinningsindustrin, inbegripet gruvdrift till havs, för samtliga ekonomiska aktörer, med beaktande av hållbarhetsfrågor, samt öka öppenhet och ansvarighet, bland annat genom att främja utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet (EITI) och genomföra andra relevanta initiativ,

               ·säkerställa oinskränkt tillträde till de internationella sjöfartsmarknaderna och handeln, inbegripet hamnarna, baserat på sund konkurrens och på affärsmässig grund,

               när det gäller hållbar energi

               ·bidra till energitillgång för alla och till tillförlitlig, ekonomiskt överkomlig och hållbar energiförsörjning för samtliga ekonomiska aktörer samt främja investeringar i bland annat generering, överföring, distribution och energieffektivitet i fråga om förnybar energi och samtidigt åtgärda skadliga marknadssnedvridningar,

               ·öka den offentliga och privata finansieringen av förnybar energi och energieffektivitet samt utveckling och användning av ren, diversifierad och hållbar energiteknik, inbegripet tekniker för förnybar energi med låga utsläpp,

               när det gäller turism

               ·främja investeringar i turistsektorn genom förenklade marknadsförings- och reklamstrategier, fortbildning och spridning av digital teknik,

               ·stärka kopplingarna mellan turistsektorn och andra relevanta ekonomiska sektorer, särskilt jordbruk och fiske, med särskild uppmärksamhet på miljöskydd och lantgårds- och havsturism,

               ·integrera hållbart nyttjande och bevarande av biologisk mångfald i planeringen och utvecklingen av turismpolitiken,

               ·främja en hållbar och ansvarsfull turism av kvalitet, som respekterar lokalsamhällenas integritet och intressen,

               när det gäller sammanlänkning av människor och platser

               ·bygga kvalitativa och hållbara infrastruktursystem för att underlätta befordran av varor och personer på ett sådant sätt att det främjar sund miljöpraxis i överensstämmelse med etablerade internationella konventioner och överenskommelser,

               ·säkerställa tillträde till informations- och kommunikationsmarknader (t.ex. telekommunikation, internet) för samtliga ekonomiska aktörer, bland annat genom att upprätta gynnsam lagstiftning och stödja riktade investeringar samt skapa förutsättningar för överkomlig användning av digital teknik för privatpersoner och företag,

               ·främja kulturellt utbyte och genomföra gemensamma initiativ inom olika kulturområden,

               ·utöka samarbete och integration med EU:s utomeuropeiska länder och territorier.

               Handelssamarbete

               Syftet med avtalet ska vara att främja möjligheter till handel och investeringar mellan parterna till förmån för en inkluderande och hållbar utveckling.

               För detta ändamål ska parterna vidta konkreta åtgärder för att bland annat

               ·stärka mekanismer och förfaranden samt förbättra kapaciteten, inom ramen för överenskomna handelsförutsättningar,

               ·säkerställa att ramvillkoren finns genom att ta itu med begränsningar i företagsklimatet och genomföra nödvändiga reformer, se till så att en ökad andel av handelsflöden och export gynnar inkluderande tillväxt och hållbar utveckling, jobbskapande, ekonomisk diversifiering och industrialisering, bland annat genom stärkt produktionskapacitet och entreprenörskap, ökade investeringar i värdeskapande och arbetsintensiva sektorer samt integrering i globala och regionala värdekedjor,

               ·bygga vidare på, främja och stödja regionala integrationsprocesser för att hjälpa länder att dra fördel av handeln med sina grannar, samt bidra till att främja regional stabilitet, sammanhållning och välstånd,

               ·utöka handelssamarbetet med EU:s utomeuropeiska länder och territorier,

               ·stärka mekanismer, förfaranden och institutioner i syfte att förbättra kapaciteten för att fastställa och genomföra handelspolitik samt möjliggöra för den privata sektorn att dra fördel av denna politik och de ökade möjligheterna,

               ·bygga vidare på, främja och stödja regionala integrationsprocesser, inbegripet att underlätta handeln och harmonisera regelverket för att hjälpa länder att dra större fördel av handeln med sina grannar, samt bidra till att främja regional stabilitet och välstånd.

               Avdelning III: Säkerhet, mänskliga rättigheter och god förvaltning

               Avtalet ska bekräfta att resilienta samhällen – med ansvarsfulla, demokratiska, effektiva och öppna institutioner, där mänskliga rättigheter och grundläggande friheter skyddas fullt ut och medborgare och grupper får lämpliga möjligheter att uttrycka sina önskemål och utforma politiken – har bäst beredskap att anpassa sig till, hantera och förvalta förändringar i det egna landet samt i den yttre miljön.

               För detta ändamål ska parterna vidta konkreta åtgärder för att bland annat

               när det gäller fred och säkerhet

               ·stödja försoningsprocesser och konfliktförebyggande initiativ – inbegripet de som utgår från etniska dispyter och konflikter,

               ·ta itu med olaglig handel med handeldvapen och narkotika samt frågan om integration av kriminella personer som är utvisade från kärnländerna,

               ·utveckla samarbete om havs- och rymdövervakning samt fastställa behov och metoder för att bekämpa it-brottslighet,

               ·stärka samhällsstyrningen för att ta itu med irreguljär migration, människosmuggling, människohandel och relaterade kriminella nätverk, med särskilt fokus på att skydda drabbade personer och utveckla förebyggande strategier för personer som befinner sig i en risksituation,

               ·samarbeta för att förhindra att finansiella system, institutioner och särskilda icke-finansiella verksamheter och yrken används för att tvätta pengar som utgör vinning av brottslig verksamhet (inbegripet olaglig handel och korruption) eller för att finansiera terrorism, i enlighet med internationella standarder,

               när det gäller mänskliga rättigheter, rättvisa och demokratiska principer

               ·fullt ut tillämpa principen om icke-diskriminering vad gäller etnisk tillhörighet, kön, ålder, funktionshinder, religion eller övertygelse och sexuell läggning, med prioritering av att upphäva diskriminerande lagstiftning,

               ·främja dialog och samarbete om dödsstraffets avskaffande samt bekämpa tortyr och misshandel,

               ·främja jämställdhet mellan könen, barns rättigheter samt urbefolkningars rättigheter,

               ·förbättra lika tillgång till skydds- och övervakningsmekanismer för rättsliga och mänskliga rättigheter,

               ·respektera demokratiska principer och institutioner, fredligt maktöverlämnande samt grundläggande värderingar i enlighet med 2000 års Biketawa-deklaration från Stillahavsforumets ledare och 2014 års ramverk för regionalism i Stillahavsområdet,

               ·säkerställa rådgivande strukturer och processer som beaktar lokalsamhällenas traditionella kunskaper och angelägenheter,

               när det gäller god förvaltning och skattefrågor

               ·främja god förvaltning samt införa nya och stärka befintliga mekanismer mot korruption, mutbrott och penningtvätt,

               ·bekämpa skattebedrägeri, skatteundandragande och aggressiv skatteplanering, med särskild uppmärksamhet på ökad skattetransparens, utbyte av information och sund skattekonkurrens, i enlighet med tillämpliga internationella standarder och ramar,

               ·intensifiera den politiska dialogen med icke samarbetsvilliga skattejurisdiktioner i syfte att uppfylla globala skatteförvaltningsstandarder.

               Avdelning IV: Mänsklig utveckling och social sammanhållning

               Avtalet ska på nytt bekräfta parternas beslutsamhet att utrota fattigdom i alla dess former senast 2030, effektivt motverka ojämlikhet och uppnå jämställdhet mellan könen samt skapa förutsättningar för att människor faktiskt ska kunna delta i det demokratiska livet och aktivt bidra till en hållbar ekonomisk tillväxt. Det ska även bekräfta att socialt skydd utgör en grundläggande investering för att utrota fattigdom och bekämpa ojämlikhet samt en viktig metod för att skapa en självförstärkande cykel för inkluderande och hållbar ekonomisk utveckling genom att ekonomiska vinster återinvesteras mer brett i samhälle och människor.

               För detta ändamål ska parterna vidta konkreta åtgärder för att bland annat

               när det gäller mänsklig utveckling

               ·säkerställa att alla flickor och pojkar slutför en gratis, rättvis och kvalitativ förskole-, grundskole- och gymnasieutbildning samt att ansökningsbasen till högre utbildning förbättras betydligt genom stärkta nationella hälso- och sjukvårdssystem på alla nivåer,

               ·uppnå allmän hälso- och sjukvård och rättvis tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster, inbegripet sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i detta sammanhang, genom stärkta nationella hälso- och sjukvårdssystem på alla nivåer, förbättra kapaciteten i fråga om tidig varning, riskminskning och hantering av nationella och globala hälsorisker samt vidta åtgärder för att genomföra globala fördrag avseende hälsofrågor,

               ·säkerställa tillgången till säkert dricksvatten i tillräcklig mängd och till överkomlig kostnad för att tillgodose grundläggande behov, inbegripet sanitet och hygien, samt skydda hälsa och olika grader av välbefinnande,

               ·säkerställa att alla får tillgång till tillräckligt med överkomlig, säker och näringsrik mat,

               ·förhindra uppkomsten av icke-överförbara sjukdomar genom att stödja en hälsosam kost och hälsosam livsstil,

               ·ta itu med utmaningar som uppstår till följd av miljörelaterade tvångsförflyttningar och deras inverkan på migranter och deras samhällen,

               ·införa riktade politiska åtgärder och lämpliga investeringar för att främja ungdomars rättigheter och underlätta deras deltagande i det sociala, samhälleliga och ekonomiska livet,

               när det gäller social trygghet

               ·införa politik för att uppnå och upprätthålla inkomstökningar över det nationella genomsnittet för de 40 procent av befolkningen som befinner sig längst ned,

               ·utöka det sociala skyddets omfattning, genom grundläggande inkomsttrygghet och adekvata sociala skyddsnät med kapacitet att reagera på störningar,

               ·skapa mer inkluderande och välfungerande arbetsmarknader och sysselsättningspolitiska åtgärder, inriktade på anständigt arbete för alla, inbegripet förbättrade arbetsmiljöförhållanden för arbetstagare,

               ·ta itu med frågor som rör den informella ekonomin, inbegripet tillgången till kredit och mikrofinansiering och stärkta socialskyddsåtgärder, i syfte att underlätta en smidigare övergång till den formella ekonomin,

               när det gäller jämställdhet mellan könen

               ·säkerställa att samtliga undertecknar, ratificerar och fullt ut genomför konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och dess tilläggsprotokoll om kvinnors rättigheter,

               ·säkerställa flickors och kvinnors fysiska och mentala integritet, genom att undanröja alla former av könsrelaterat våld samt sätta stopp för barn- och tvångsäktenskap,

               ·säkerställa att flickors och kvinnors sociala rättigheter respekteras och främjas, framför allt inom området hälsa och utbildning,

               ·stärka flickors och kvinnors möjlighet att göra sin röst hörd och delta i det politiska livet genom att kvinnor får ökad närvaro i val-, politik- och ledningsprocesser, fredsprocesser och medlingssträvanden, samt genom att flickors och kvinnors organisationer får en starkare ställning,

               ·stärka kvinnors ekonomiska rättigheter, underlätta deras tillgång till finansiella tjänster, kontroll och användning av mark och andra produktionstillgångar samt stödja kvinnliga entreprenörer.

               6.DIVERSIFIERAT SAMARBETE

               I avtalet ska anges att parterna enas om att tillhandahålla lämpliga finansiella och icke-finansiella medel för att uppnå de mål som anges i detta avtal. Samarbetet ska diversifieras så att det omfattar en rad olika politikområden och instrument samt anpassas till specifika behov, strategier, prioriteringar och tillgängliga resurser för att återspegla de alltmer skiftande förhållandena i olika länder och regioner.

               Partnerskapets finansiering

               Avtalet ska bekräfta att EU kommer att fortsätta stödja och samarbeta med AVS-länderna för att skapa ömsesidiga fördelar. EU:s finansiella åtagande ska fastställas med hänsyn till partnerländernas varierande kapacitet och behov.

               EU ska på nytt bekräfta sitt kollektiva åtagande att ge 0,7 procent av sin bruttonationalinkomst (BNI) i offentligt utvecklingsbistånd samt 0,2 procent av sin BNI till utvecklingsländer under den tidsperiod som Agenda 2030 omfattar.

               Det ska även bekräfta vikten av en bred och integrerad strategi för att mobilisera finansiering och andra medel för genomförande från samtliga tillgängliga källor (offentliga/privata, inhemska/internationella) och från samtliga aktörer, bland annat genom innovativa finansieringskällor och finansieringsinstrument, kunskap, sakkunskap, kapacitetsuppbyggnad, teknik och icke-finansiella resurser.

               EU ska på nytt bekräfta sin beslutsamhet att inrikta sitt finansiella stöd på de områden där det bäst behövs och kan göra mest nytta, i synnerhet de minst utvecklade länderna, små östater under utveckling samt instabila och konfliktdrabbade länder. Särskild uppmärksamhet ska även fästas vid utmaningarna i samband med ojämlikhet och social utestängning samt medelinkomstländernas utmaningar.

               Partnerländerna ska förbinda sig att mobilisera inhemska resurser, i enlighet med Addis Abeba-handlingsplanen, inbegripet offentliga finanser i syfte att uppnå målen för hållbar utveckling. De ska eftersträva att reformera sin skattepolitik och skatteförvaltning, förbättra skatteuppbörden samt hantera skatteflykt och skatteundandragande och olagliga finansiella flöden, även i skatteparadis. De ska även förbinda sig att genomföra globala skatteförvaltningsstandarder som har fastställts av relevanta internationella organ.

               Den privata sektorns kapitalflöden utgör viktiga komplement till nationella utvecklingsinsatser. Partnerländerna ska utarbeta politik samt, när så är lämpligt, stärka de rättsliga ramarna för att bättre anpassa stimulansåtgärderna för den privata sektorn till offentliga mål samt främja långsiktiga och kvalitativa investeringar.

               I avtalet ska erkännas att remitteringar utgör ett värdefullt verktyg för utvecklingsfinansiering. Parterna ska förbinda sig att främja billigare, snabbare och säkrare överföringar i såväl ursprungs- som mottagarländer samt säkerställa att tillämplig lagstiftning inte innehåller bestämmelser som förhindrar en effektiv användning av lagliga remitteringskanaler.

               EU ska utarbeta nya samarbetsformer med mer utvecklade AVS-länder, inbegripet möjligheten till medfinansiering, i syfte att främja genomförandet av Agenda 2030, stödja mindre utvecklade länder samt gemensamt ta itu med specifika regionala och globala utmaningar.

               Effektivt utvecklingssamarbete

               Avtalet ska bekräfta att agendan för förbättrat utvecklingssamarbete har en viktig och central roll, enligt överenskommelse i olika internationella forum, samt parternas åtagande att tillämpa följande principer vid samtliga former av utvecklingssamarbete: Partnerländerna, inbegripet utvecklingspartnerskapen, tar egenansvar för utvecklingsprioriteringarna, med fokus på resultat, transparens och ömsesidig ansvarighet.

               I avtalet ska anges att olika och kompletterande villkor (t.ex. projektstöd, budgetstöd, kombinerade instrument och förvaltningsfonder) och tillvägagångssätt för att tillhandahålla stöd (inbegripet Aid for Trade, partnersamverkan, tekniskt stöd och kapacitetsuppbyggnad) kommer att användas, allt beroende på respektive lands kapacitet, behov och resultat samt den dialog som förs mellan AVS och EU. När så är lämpligt ska budgetstöd användas för att ge varaktiga resultat till stöd för målen för hållbar utveckling.

               I avtalet ska anges att EU ska säkerställa samordning med sina medlemsstater för att ytterligare förbättra deras tillvägagångssätt för att tillhandahålla finansiellt samarbete, bland annat genom ökad och effektivare samordning, med beaktande av deras respektive komparativa fördelar. Gemensam programplanering och gemensamt genomförande ska främjas och stärkas för ett mer sammanhängande, effektivt och samordnat stöd i syfte att uppnå gemensamma mål.

               7.INSTITUTIONELL RAM

               Aktörer

               Avtalet ska på nytt bekräfta att AVS-ländernas regeringar har en central roll i partnerskapet genom att fastställa prioriteringar och strategier för sina länder. Det ska även bekräfta att nationella parlament respektive lokala statliga myndigheter på ett väsentligt sätt bidrar till demokratiskt ansvarstagande och kompletterande myndighetsinsatser.

               Avtalet ska stärka de regionala och kontinentala organisationernas roll, framför allt i fråga om att förvalta och genomföra de tre regionala partnerskapen, genom att säkerställa att vederbörlig hänsyn tas till landsövergripande prioriteringar och att befintliga samarbetsramar integreras på ett effektivt sätt.

               Avtalet ska erkänna, stödja och stärka den viktiga partnerroll som det civila samhällets organisationer och den privata sektorn spelar genom sina insatser för att stärka förbindelserna mellan parternas befolkning och regeringar samt genomföra partnerskapets mål.

               Institutionella bestämmelser

               Avtalet ska omfatta bestämmelser om en reformerad institutionell struktur för att förvalta partnerskapet. Denna struktur ska baseras på tillämpning av subsidiaritets- och komplementaritetsprinciperna samt säkerställa ökad samstämmighet och effektivisering mellan olika befintliga strukturer på olika nivåer.

               Vad gäller de tre regionala överenskommelserna ska toppmöten ge den strategiska politiska styrning som krävs för att genomföra de tre regionala partnerskapen. För Afrikas del ska toppmötet alltjämt omfatta länderna i Nordafrika i syfte att säkerställa en samstämmig strategi där Afrika behandlas som en enhet.

               Varje överenskommelse (protokoll) ska förvaltas av ett regionalt råd som har till uppgift att föra den politiska dialogen, göra en översyn vid behov samt fatta de beslut som krävs för att genomföra överenskommelsernas bestämmelser. Regionala organisationer (t.ex. Afrikanska unionen) ska få en framträdande roll i förvaltningen av överenskommelserna. När så är lämpligt får varje råd besluta att bjuda in tredje part som observatör för vissa frågor.

               För att säkerställa ett enhetligt partnerskap med Afrika som helhet ska de lämpligaste villkoren för att associera länderna i Nordafrika till det nya avtalet inhämtas genom samråd, i syfte att säkerställa att dessa länder deltar fullt ut i den politiska och strategiska dialogen för överenskommelsen mellan EU och Afrika. Detta ska inte påverka befintliga rättsliga, finansiella och politiska ramar med dessa länder, framför allt associeringsavtalen inom den europeiska grannskapspolitiken.

               Avtalet ska även säkerställa att de regionala ekonomiska gemenskaperna deltar i samtliga möten, särskilt de som utgör underlag för EU–Afrika-rådet, för att på så sätt öka samstämmigheten med befintliga arrangemang.

               Enligt avtalet ska varje råd (dvs. för EU–AVS, EU–Afrika, EU–Västindien samt EU–Stillahavsområdet) inrätta en operativ kommitté som det kan delegera vissa av sina befogenheter till för fullgörandet av sina uppgifter.

               För de tre regionala överenskommelserna ska avtalet föreskriva en parlamentsdimension som är likartad med befintliga strukturer (t.ex. mötena mellan Europaparlamentet och Panafrikanska parlamentet). Parlamentsmöten bör genomföras inför de olika rådsmötena. När så är lämpligt kan de regionala parlamentsmötena sammanföras till ett möte.

               På nivån för de tre regionala överenskommelserna kan avtalet även föreskriva möten mellan det civila samhället och företrädare för den privata sektorn. Dessa möten bör hållas inför de olika rådsmötena. När så är lämpligt kan de regionala mötena sammanföras till ett möte.

               Vad gäller förvaltningen av det övergripande partnerskapsavtalet ska ett toppmöte med stats- och regeringscheferna på EU–AVS-nivå hållas på ad hoc-basis för att tillhandahålla den nödvändiga strategiska politiska styrningen i frågor som gäller samtliga parter. Partnerskapet på EU–AVS-nivå ska förvaltas av ett råd för EU–AVS, som ska sammanträda på ad hoc-basis för att diskutera frågor av gemensamt intresse gällande de allmänna principer och värderingar som fastställs i avtalets allmänna del samt enas om gemensamma ståndpunkter om internationellt samarbete. Det kan även hållas möten på ministernivå om specifika frågor.

               Genom avtalet ska parterna kunna hitta sätt att utveckla effektivare arbetsmetoder eftersom det möjliggör en mer djupgående dialog och snabbare och effektivare beslutsfattande.

               8.SLUTBESTÄMMELSER

               Territoriell tillämpning

               Avtalet ska innehålla en bestämmelse om den territoriella tillämpningen som är förenlig med standardformuleringar.

               Ikraftträdande

               Avtalet ska innehålla en bestämmelse som anger att parterna ska ratificera eller godkänna avtalet i enlighet med sina konstitutionella bestämmelser och rättsliga förfaranden.

               Avtalet ska innehålla en bestämmelse som föreskriver avtalets ikraftträdande och som även anger nödvändiga tröskelvärden.

               Avtalet ska även innehålla en bestämmelse som föreskriver att avtalet, helt eller delvis, kan tillämpas provisoriskt i avvaktan på att det träder i kraft samt i enlighet med parternas interna rättsliga förfaranden och lagstiftning.

               Varaktighet, uppsägning och översyn

               Avtalet ska inte innehålla någon bestämmelse som tidsbegränsar giltigheten. Det ska däremot innehålla en bestämmelse som fastställer att avtalet kan sägas upp på endera partens begäran och ska även föreskriva förfaranden för sådan uppsägning.

               Avtalet ska innehålla en bestämmelse som föreskriver att avtalets allmänna del får ändras i enlighet med förfarandena för avtalets ratificering och ikraftträdande, på begäran av en av de båda parterna.

               Avtalet ska även innehålla en bestämmelse som föreskriver att protokollen om partnerskapet mellan EU och Afrika, EU och Västindien respektive EU och Stillahavsområdet får ändras genom ett förenklat förfarande, på begäran av en av de båda parterna samt på grundval av ett beslut som har antagits av respektive råd.

               Fullgörande av skyldigheter

               Enligt avtalet ska en part kunna vidta lämpliga åtgärder om den andra parten har underlåtit att fullgöra någon av sina skyldigheter avseende avtalets väsentliga och grundläggande delar. I sådana fall ska lämpliga åtgärder vidtas efter samråd mellan parterna. Samråd ska föras på den nivå och i den form som bedöms som lämpligast för att uppnå en lösning samt inom en fastställd tidsram.

               För att förhindra att det uppstår situationer där den ena parten anser att den andra har underlåtit att fullgöra någon av sina skyldigheter avseende avtalets väsentliga och grundläggande delar, ska strukturerade och systematiska samråd anordnas om frågor som kommer upp.

               Samrådens bilaterala karaktär ska bibehållas, men parterna ska förbinda sig att samråda och samordna med samtliga relevanta regionala och internationella aktörer under förberedelserna för varje samrådsomgång.

               Avtalet ska även säkerställa att en part har möjlighet att vidta lämpliga åtgärder om samråd nekas eller inte ger ömsesidigt godtagbara resultat samt i särskilt brådskande fall då det inte behövs något föregående samråd. ”Lämpliga åtgärder” och ”särskilt brådskande fall” ska definieras i enlighet med artikel 96.2 b och 96.2 c i AVS–EU-partnerskapsavtalet.

               Tvistlösning

               Avtalet ska innehålla en bestämmelse om en lämplig tvistlösningsmekanism i händelse av skiljaktigheter avseende tillämpningen, tolkningen och genomförandet av avtalet.

               Anslutning

               Avtalet ska innehålla en bestämmelse som föreskriver kriterier och mekanismer för att en oberoende stat ska kunna ansluta sig till avtalet, i överenskommelse med de föreskrivna bestämmelserna i AVS–EU-partnerskapsavtalet. I avtalet ska även föreskrivas att regionala organisationer ska kunna ansluta sig.

               Utökad observatörsstatus

               Avtalet ska innehålla en bestämmelse som föreskriver kriterier för att en oberoende stat, regionala eller internationella organisationer eller relevanta organisationer med rättskapacitet ska kunna få observatörsstatus och utökad observatörsstatus för avtalet.

               Giltiga texter

               Avtalet ska innehålla en bestämmelse som anger att avtalet är upprättat i två exemplar på Europeiska unionens samtliga officiella språk, vilka alla texter är lika giltiga.

                     (1)

                        Ansvarsfriskrivning: avtalets slutgiltiga rättsliga karaktär kommer att fastställas i slutfasen av förhandlingarna på grundval av en analys av avtalets syfte och innehåll.