				|

		52013PC0586

			Rekommendation till RÅDETS BESLUT om Kroatiens anslutning till konventionen av den 23 juli 1990 om undanröjande av dubbelbeskattning vid justering av inkomst mellan företag i intressegemenskap /* COM/2013/0586 final - 2013/ () */

			   	MOTIVERING
Artikel 3.4 i i akten om Kroatiens anslutning
till Europeiska unionen av 2011 fastställs att Kroatien ansluter sig till de
konventioner och protokoll som förtecknas i bilaga I till anslutningsakten och
att dessa konventioner och protokoll ska träda i kraft gentemot Kroatien den
dag som rådet fastställer. Enligt artikel 3.5 i anslutningsakten ska rådet
genom enhälligt beslut på rekommendation av kommissionen och efter att ha hört
Europaparlamentet besluta att göra alla anpassningar som krävs på grund av
Kroatiens anslutning till dessa konventioner och protokoll och att
offentliggöra den anpassade texten i Europeiska unionens officiella tidning.
Förteckningen över konventioner och protokoll
i bilaga I till anslutningsakten omfattar konvention 90/436/EEG av den 23 juli
1990 om undanröjande av dubbelbeskattning vid justering av inkomst mellan
företag i intressegemenskap (skiljemannakonventionen), konventionen av den 21
december 1995 om Österrikes, Finlands och Sveriges anslutning till skiljemannakonventionen,
protokollet av den 25 maj 1999 om ändring av skiljemannakonventionen och
konventionen av den 8 december 2004 om anslutning av Tjeckien, Estland, Cypern,
Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien till
skiljemannakonventionen. Skiljemannakonventionen ändrades genom protokollet av
den 25 maj 1999 och konventionerna av den 21 december 1995 och den 8 december
2004.
Bulgarien och Rumänien anslöt sig till
skiljemannakonventionen genom 2005 års anslutningsakt. Genom beslut 2008/492/EG
av den 23 juni 2008 gjordes de justeringar som krävdes på grund av Bulgariens
och Rumäniens anslutning till skiljemannakonventionen och fastställdes den dag
då denna träder i kraft, i ändrad lydelse, med avseende på Bulgarien och
Rumänien.
Syftet med kommissionens rekommendation till
ett rådsbeslut är att göra de anpassningar som krävs på grund av Kroatiens
anslutning till skiljemannakonventionen och för att bestämma dagen för
ikraftträdandet, i ändrad lydelse, med avseende på Kroatien, i enlighet med artiklarna
3.4 och 3.5 i anslutningsakten för 2011.
Rekommendation till
RÅDETS BESLUT
om Kroatiens anslutning till konventionen av
den 23 juli 1990 om
undanröjande av dubbelbeskattning vid justering av inkomst mellan företag
i intressegemenskap
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT
DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska
unionen,
med beaktande av fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt,
med beaktande av Kroatiens anslutningsakt,
särskilt artikel 3.4 och 3.5,
med beaktande av Europeiska kommissionens
rekommendation[1],
med beaktande av Europaparlamentets yttrande[2], och
av följande skäl:
(1)       Konvention 90/436/EEG[3] (nedan kallad skiljemannakonventionen)
undertecknades i Bryssel den 23 juli 1990 och trädde i kraft den 1 januari
1995.
(2)       Skiljemannakonventionen
ändrades genom ett protokoll[4]
som undertecknades den 25 maj 1999, genom en konvention som undertecknades den
21 december 1995[5],
en konvention som undertecknades den 8 december 2004[6], samt genom beslut 2008/492/EG
av den 23 juni 2008[7].
(3)       Enligt artikel 3.4 i
2011 års anslutningsakt[8]
ska Kroatien ansluta sig till de konventioner och protokoll som ingåtts mellan
medlemsstaterna och som finns förtecknade i bilaga I
till anslutningsakten. För Kroatiens del ska de träda i kraft den dag som
rådet fastställer.
(4)       I enlighet med artikel 3.5 i
2011 års anslutningsakt ska rådet vidta alla justeringar som föranleds av
anslutningarna till dessa konventioner och protokoll, och att offentliggöra de
ändrade texterna i Europeiska unionens officiella tidning.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Skiljemannakonventionen
ska ändras på följande sätt:
I artikel 2.2 skall led i–xxvii ersättas med
följande:
"i) I Belgien:
a) impôt des personnes
physiques/personenbelasting
b) impôt des sociétés/vennootschapsbelasting
c) impôt des personnes
morales/rechtspersonenbelasting
d) impôt des non-résidents/belasting der
niet-verblijfhouders
e) taxe
communale et la taxe d'agglomération additionnelles à l'impôt des personnes
physiques/aanvullende gemeentebelasting en agglomeratiebelasting op de
personenbelasting
ii) I Bulgarien:
a) данък
върху
доходите на
физическите
лица
b)
корпоративен
данък
iii) I Tjeckien:
a) daň z příjmů fyzických osob
b) daň z přijmů právnických osob
iv) I Danmark:
a) indkomstskat til staten
b) den kommunale indkomstskat
c) den amtskommunale indkomstskat
v) I Tyskland:
a) Einkommensteuer
b) Koerperschaftsteuer
c) Gewerbesteuer, i den utsträckning den är
baserad på rörelsevinster
vi) I Estland:
a) tulumaks
vii) I Irland:
a) Cáin Ioncaim
b) Cáin Chorparáide
viii) I Grekland:
a) φόρος
εισοδήματος
φυσικών
προσώπων
b) φόρος
εισοδήματος
νομικών
προσώπων
c) εισφορά
υπέρ των
επιχειρήσεων
ύδρευσης και
αποχέτευσης
ix) I Spanien:
a) Impuesto sobre la Renta de las Personas
Físicas
b) Impuesto sobre Sociedades
c) Impuesto sobre la Renta de no Residentes
x) I Frankrike:
a) impôt sur le revenu
b) impôt sur les sociétés
xi) I Kroatien:
a) porez na dohodak
b) porez na dobit
xii) I Italien:
a) imposta sul reddito delle persone fisiche
b) imposta sul reddito delle società
c) imposta regionale sulle attività produttive
xiii) I Cypern:
a) Φόρος
Εισοδήματος
b) Έκτακτη
Εισφορά για
την Άμυνα της
yημοκρατίας
xiv) I Lettland:
a) uzħēmumu ienākuma nodoklis
b) iedzīvotāju ienākuma nodoklis
xv) I Litauen:
a) Gyventojų pajamų mokestis
b) Pelno mokestis
xvi) I Luxemburg:
a) impôt sur le revenu des personnes physiques
b) impôt sur le revenu des collectivités
c) impôt commercial, i den utsträckning den är
baserad på rörelsevinster
xvii) I Ungern:
a) személyi jövedelemadó
b) társasági adó
c) osztalékadó
xviii) I Malta:
a) taxxa fuq l-income
xix) I Nederländerna:
a) inkomstenbelasting
b) vennootschapsbelasting
xx) I Österrike:
a) Einkommensteuer
b) Körperschaftsteuer
xxi) I Polen:
a) podatek dochodowy od osób fizycznych
b) podatek dochodowy od osób prawnych
xxii) I Portugal:
a) imposto sobre o rendimento das pessoas
singulares
b) imposto sobre o rendimento das pessoas
colectivas
c) derrama para os municípios sobre o imposto
sobre o rendimento das pessoas colectivas
xxiii) I Rumänien:
a) impozitul pe venit
b) impozitul pe profit
c) impozitul pe veniturile obținute din
România de nerezidenți
xxiv) I Slovenien:
a) dohodnina
b) davek od dobička pravnih oseb
xxv) I Slovakien:
a) daň z príjmov právnických osôb
b) daň z príjmov fyzických osôb
xxvi) I Finland:
a) valtion tuloverot/de statliga inkomstskatterna
b) yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för samfund
c) kunnallisvero/kommunalskatten
d) kirkollisvero/kyrkoskatten
e) korkotulon lähdevero/källskatten å
ränteinkomst
f) rajoitetusti verovelvollisen
lähdevero/källskatten för begränsat skattskyldig
xxvi) I Sverige:
a) statlig inkomstskatt
b) kupongskatt
c) kommunal inkomstskatt
xxviii) I Förenade kungariket:
a) Income Tax
b) Corporation Tax.’
2) I artikel 3.1 ska förteckningen ersättas med
följande:
"– I Belgien:
De minister van financiën eller ett ombud
Le ministre des finances eller ett ombud
"– I Bulgarien:
Министъра
на финансите
eller ett
ombud
– I Tjeckien:
Ministr financí eller ett ombud
– I Danmark:
Skatteministeren eller ett ombud
– I Tyskland:
Der Bundesminister der Finanzen eller ett ombud
– I Estland:
Rahandusminister eller ett ombud
– I Irland:
The Revenue Commissioners eller ett ombud
– I Grekland:
Ο
Υπουργός των
Οικονομικών eller ett
ombud
– I Spanien:
El Ministro de Economía y Hacienda eller ett ombud
– I Frankrike:
Le Ministre chargé du budget eller ett ombud
– I Kroatien:
Ministar financíja eller ett ombud
– I Italien:
Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali
eller ett ombud
– I Cypern:
Ο
Υπουργός
Οικονομικών eller ett
ombud
– I Lettland:
Valsts ieņēmumu dienests,
– I Litauen:
Finansu ministras eller ett ombud
– I Luxemburg:
Le Ministre des Finances eller ett ombud
– I Ungern:
a pénzügyminiszter eller ett ombud
– I Malta:
il-Ministru responsabbli għall-finanzi eller
ett ombud
– I Nederländerna:
De minister van financiën eller ett ombud
– I Österrike:
Der Bundesminister für Finanzen eller ett ombud
– I Polen:
Minister Finansów eller ett ombud
– I Portugal:
O Ministro das Finanças eller ett ombud.
– I Rumänien:
Preşedintele Agenţiei Naţionale de
Administrare Fiscală eller ett ombud
– I Slovenien:
Ministrstvo za finance eller ett ombud
– I Slovakien:
Minister financií eller ett ombud
– I Finland:
Valtiovarainministeriö eller ett ombud
Finansministeriet eller ett ombud
– I Sverige:
Finansministern eller ett ombud
– I Förenade kungariket:
The Commissioners of Inland Revenue eller ett
ombud
Artikel 2
Skiljemannakonventionen och protokollet av den
25 maj 1999, tillsammans med konventionerna av den 21 december
1995 och av den 8 december 2004 samt beslut 2008/492/EG, upprättade på
kroatiska[9]
ska vara giltiga på samma villkor som de övriga språkversionerna av
konventionerna och protokollet.
Artikel 3
Skiljemannakonventionen, ändrad genom
protokollet av den 25 maj 1999, konventionerna av den 21 december 1995 och av
den 8 december 2004, beslut 2008/492/EG liksom detta beslut, träder i kraft den
XXX [datum] mellan
Kroatien och de övriga medlemsstaterna i Europeiska unionen.
Artikel 4
Detta beslut träder i kraft dagen efter det
att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Utfärdat i Bryssel den
                                                                       På
rådets vägnar
                                                                       Ordförande
[1]               EUT
L […], […], s. […].
[2]               EUT
L […], […], s. […].
[3]               Konventionen om undanröjande av dubbelbeskattning vid
justering av inkomst mellan företag i intressegemenskap (EGT L 225,
20.8.1990, s. 10).
[4]               Protokollet om ändring av konventionen av den
23 juli 1990 om undanröjande av dubbelbeskattning vid justering av
inkomst mellan företag i intressegemenskap (EGT C 202, 16.7.1999,
s. 1)
[5]               Konventionen om Republiken Österrikes,
Republiken Finlands och Konungariket Sveriges anslutning till konventionen
om undanröjande av dubbelbeskattning vid justering av inkomst mellan företag
i intressegemenskap (EGT C 26, 31.1.1996, s. 1)
[6]               Konventionen om Republiken Tjeckiens, Republiken
Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens,
Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens
och Republiken Slovakiens anslutning till konventionen om undanröjande av
dubbelbeskattning vid justering av inkomst mellan företag i intressegemenskap
(EUT C 160, 30.6.2005, s. 1).”
[7]               Rådets beslut av den 23 juni 2008 om Bulgariens och
Rumäniens anslutning till konventionen av den 23 juli 1990 om undanröjande av
dubbelbeskattning vid justering av inkomst mellan företag i intressegemenskap
(EUT L 174, 3.7.2008, s. 1).
[8]               Akt om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning och
om anpassning av fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska
atomenergigemenskapen (EUT L 112, 24.4.2012, s. 21).
[9]               Den kroatiska texten till konventionen och protokollet
och till beslut 2008/492/EG ska offentliggöras i en särskild EUT-utgåva vid en
senare tidpunkt.


title: Rekommendation till rådets beslut om upphävande av beslut 2005/184/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Cypern

text:
Viktigt rättsligt meddelande

|

52006SC0787

Rekommendation till Rådets beslut om upphävande av beslut 2005/184/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Cypern  /* SEK/2006/0787 slutlig */

	[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |Bryssel den 21.06.2006SEK(2006) 787 slutligRekommendation tillRÅDETS BESLUTom upphävande av beslut 2005/184/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Cypern(framlagt av kommissionen)MOTIVERING1. InledningI artikel 104 i fördraget fastslås att medlemsstaterna skall undvika alltför stora underskott och ett förfarande för att identifiera och rätta till dessa inrättas. I rådets förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott[1], som ingår i stabilitets- och tillväxtpakten, redogörs mer ingående för detta förfarande.Enligt protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, vilket bifogas fördraget, skall kommissionen tillhandahålla det statistiska underlag som skall användas vid implementeringen av förfarandet. Som en del av tillämpningen av protokollet måste medlemsstaterna två gånger om året, före den 1 april och 1 oktober, lämna uppgifter om underskott och skuldnivå och andra tillhörande faktorer, i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 3605/93[2].Den 7 april 2004 offentliggjorde kommissionen sin vårprognos för 2004[3]. Enligt denna prognos, som beaktar de statistiska uppgifter som den cypriotiska regeringen lämnade i mars 2004, ökade det offentliga underskottet i Cypern från drygt 4,5 procent av BNP 2002 till ungefär 6,25 procent av BNP 2003, vilket överstiger referensvärdet på 3 procent av BNP som anges i fördraget. I sin rapport slår kommissionen också fast att skuldkvoten, som låg på 72,25 procent av BNP 2003, skulle fortsätta att avvika från referensvärdet på 60 procent i fördraget till mer än 74,5 procent av BNP 2004. Kommissionen inledde på grundval av detta den 12 maj 2004 ett underskottsförfarande för Cypern och antog den rapport som anges i artikel 104.3 i fördraget[4]. Den 24 maj 2004 överlämnade de cypriotiska myndigheterna konvergensprogrammet för perioden 2004–2007, vilket bekräftar uppgiften om ett underskott på ungefär 6,25 procent av BNP för 2003 och en väntad skuldkvot på 75,25 procent av BNP för 2004. Med hänsyn tagen till alla relevanta faktorer i rapporten och Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande i enlighet med artikel 104.4 antog kommissionen den 24 juni 2004 ett yttrande (i enlighet med artikel 104.5) där kommissionen slog fast att det fanns ett underskott i Cypern. Den 5 juli 2004 antog rådet ett beslut[5] angående detta i enlighet med artikel 104.6.Samtidigt antog rådet ett yttrande om Cyperns konvergensprogram den 24 maj i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1466/97[6] av den 7 juli 1997, och en rekommendation till Cypern i enlighet med artikel 104.7 i fördraget i syfte att få bukt med det alltför stora underskottet.2. Rekommendationer i enlighet med förfarandet vid stora underskottRådet rekommenderade den cypriotiska regeringen att snarast möjligt få bukt med underskottssituationen. Framför allt rekommenderades den cypriotiska regeringen att med kraft genomföra de åtgärder som planeras i konvergensprogrammet från maj 2004, och särskilt att senast den 5 november 2004 vidta åtgärder för att under 2005 på ett trovärdigt och varaktigt sätt få ned underskottet till ett värde under 3 procent av BNP i enlighet med rådets yttrande av den 5 juli om konvergensprogrammet, vilket överlämnades i maj 2004. Rådet rekommenderade även de cypriotiska myndigheterna att se till att ökningen av skuldkvoten stoppas under 2004 och att den därefter börjar minska i enlighet med rådets yttrande om konvergensprogrammet.Rådet lämnade rekommendationer om åtgärder för att råda bot på det alltför stora underskottet och uppmanade de cypriotiska myndigheterna att garantera att konsolideringen av de offentliga finanserna mot målet på medellång sikt att få budgeten i det närmaste i balans eller nå ett överskott fortsätter även efter det att överskottet har korrigerats .Den 22 december 2004 slog kommissionen fast[7] att den cypriotiska regeringen hade vidtagit de planerade åtgärderna för att nå underskottsmålet för 2005, inom tidsfristen den 5 november, med anledning av rådets rekommendation, vilket rådet noterade den 18 januari 2005.I enlighet med artikel 104.12 skall rådets beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott upphävas på grundval av kommissionens rekommendation när ett underskott i den berörda medlemsstaten enligt rådets mening har rättats till.3. Utvecklingen av underskottet fram till 2005I meddelandet från april 2006 om förfarandet vid alltför stora underskott (som inlämnades den 22 mars 2006 och offentliggjordes av Eurostat den 24 april 2006) uppskattas det allmänna budgetunderskottet under 2005 till 2,4 procent av BNP (tabell 1). Resultatet skall jämföras med målet på 2,9 procent av BNP som anges i konvergensprogrammet från maj 2004, och som bekräftas i 2005 års budgetlag som parlamentet antog i december 2004, och med målet på 2,5 procent i den senaste versionen av konvergensprogrammet som inlämnades den 14 december 2005. Enligt budgeten för 2005 skulle justeringen genomföras med såväl intäktsökningar som utgiftsrestriktioner. Intäktsåtgärderna var en blandning av strukturella åtgärder (mervärdesskattesatserna reviderades uppåt i linje med gemenskapens regelverk i maj 2004, vilket gav helårseffekter 2005) och engångsåtgärder (en skatteamnesti som har gjort det möjligt att driva in ytterligare intäkter motsvarande 0,75 procentenheter under 2004 och nästan 1 procent under 2005). Den nominella utgiftsökningen begränsades genom ett tak för den nominella ökningen på löpande kostnader och investeringar, begränsning av löpande transfereringar och bidrag i linje med inflationen samt höjning av pensionsåldern för offentliganställda. Resultatet var bättre än väntat och uppstod tack vare en stor tillväxt, huvudsakligen inom den inhemska konsumtionen, och således en stor skattegrund i kombination med en varaktig ökning av sysselsättningen. Även intäkterna från skatteamnestin blev större än väntat. Dessutom låg underskottet för 2004 (lite drygt 4 procent av BNP) under den uppgift som beräknades i slutet av 2004 (cirka 4,75 procent av BNP) när budgeten för 2005 antogs. Underskottet hade kunnat vara ännu mindre om inte basårseffekterna och de ytterligare intäkterna hade neutraliserats av allt för stora utgifter. Lönerestriktionerna respekterades emellertid i stor utsträckning och investeringarna minskade nominellt. De sociala transfereringarna ökade till 13 procent.Tabell 1: Budgetutveckling 2003–2005 (i procent av BNP) |Resultat | 2003 | 2004 | 2005 |Saldo för de offentliga finanserna | -6,3 | -4,1 | -2,4 |- Totala intäkter | 39,1 | 39,7 | 42,3 |Varav: löpande skatter | 26,2 | 25,6 | 26,9 |sociala bidrag | 7,1 | 7,8 | 8,4 |- Totala utgifter | 45,3 | 43,8 | 44,7 |Varav: kollektiv konsumtion | 10,9 | 9,9 | 10,0 |sociala naturaförmåner | 9,0 | 8,2 | 8,3 |sociala förmåner andra än natura | 11,4 | 12,2 | 12,9 |ränteutgifter | 3,4 | 3,2 | 3,4 |bruttoinvesteringar | 3,4 | 4,1 | 3,2 |Primärt saldo | -2,8 | -0,9 | 1,0 |Pm Skattebörda | 33,2 | 33,4 | 35,3 |Pm Konjunkturrensat saldo (1) 1 | -6,1 | -3,9 | -2,1 |Pm Engångstransaktioner (2) | 1,8 | 1,0 | 0,9 |Pm Strukturellt saldo (1-2)1 | -7,9 | -4,9 | -3,0 |Pm Strukturellt primärt saldo 1 | -4,4 | -1,7 | 0,4 |Pm Real BNP 1 (årlig förändring i procent) | 1,9 | 3,9 | 3,8 |I ränteutgifter och saldon ingår swappar i linje med definitionerna i förfarandet vid alltför stort underskott. De totala intäkterna och totala utgifterna är i linje med de harmoniserade definitionerna i ESA95. 1 Kommissionens ekonomiska vårprognos 2006. Källa: Kommissionens enheter. |På det hela taget minskade underskottet under 2005 med närmare 4 procentenheter av BNP jämfört med 2003 och med 1,75 procentenheter av BNP jämfört med 2004. Tillfälliga intäkter stod för cirka 1 procent av BNP under såväl 2004 som 2005. Det primära saldot hamnade på plus för första gången sedan 2002. Det primära överskottet på 1 procent av BNP 2005 kan jämföras med de primära underskotten på 3 procent respektive 1 procent 2003 och 2004. Mätt i beräknad förändring av det strukturella saldot (konjunkturrensat saldo netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) krävde förbättringen av det offentliga saldot en budgetansträngning på nästan 5 procentenheter av BNP mellan åren 2003 och 2005, då det strukturella underskottet uppgick till nästan 8 respektive 3 procent av BNP.4. Budgetutsikter för 2006 och följande årEnligt kommissionens vårprognoser 2006 beräknas det allmänna underskottet för 2006 uppgå till lite drygt 2 procent av BNP (tabell 2), eller ungefär 0,25 procentenheter av BNP över det officiella målet. Förändringen förklaras huvudsakligen av ett mer optimistiskt tillväxtscenario i Cyperns officiella beräkningar. Enligt det uppdaterade konvergensprogrammet från 2005 skall BNP öka med 4,2 procent i år, medan kommissionen i sin vårprognos 2006 räknar med en ökning av BNP på 3,8 procent. Det primära överskottet väntas ligga kvar på 1 procent av BNP, eftersom minskningen av det allmänna underskottet jämfört med resultatet för 2005 (lite drygt 0,25 procent av BNP) återspeglar den väntade minskningen av räntebetalningar.Tabell 2: Prognos för de offentliga finanserna (i procent av BNP) |2005 | 2006 | 2007 |KP | Komm. | KP | Komm. (1) |Saldo för de offentliga finanserna | -2,4 | -1,9 | -2,1 | -1,8 | -2,0 |- Totala intäkter | 42,3 | 41,9 | 41,8 | 41,9 | 41,8 |Varav: löpande skatter | 26,9 | 26,9 | 26,9 | 27,0 | 26,8 |sociala bidrag | 8,4 | 8,1 | 8,1 | 8,1 | 8,1 |- Totala utgifter | 44,7 | 43,8 | 43,9 | 43,7 | 43,8 |Varav: - kollektiv konsumtion | 10,0 | 9,5 | 9,8 | 9,0 | 9,8 |- soc. förmåner andra än natura | 12,9 | 11,4 | 11,4 | 11,5 | 11,4 |- ränteutgifter | 3,4 | 3,1 | 3,1 | 3,0 | 3,0 |- bruttoinvesteringar | 3,2 | 3,4 | 3,4 | 3,4 | 3,4 |Primärt saldo | 1,0 | 1,2 | 1,0 | 1,2 | 1,0 |Pm Konjunkturrensat saldo (1) | -2,1 | -1,8 | -1,9 | -1,8 | -2,0 |Pm Engångstransaktioner (2) | 0,9 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |Pm Strukturellt saldo (1-2) | -3,0 | -2,1 | -2,2 | -2,1 | -2,3 |Pm Strukturellt primärt saldo | 0,4 | 1,0 | 0,9 | 0,9 | 0,7 |Pm Real BNP (årlig förändring i procent) | 3,8 | 4,2 | 3,8 | 4,2 | 3,8 |Källa: Meddelandet om förfarandet vid alltför stort underskott 2005 från april 2006, uppdatering av konvergensprogrammet (KP) från december 2005 samt kommissionens ekonomiska vårprognos 2006 (Komm.). Konjunkturrensat och strukturellt saldo för KP beräknar kommissionen på grundval av uppgifterna i programmet (skillnader i förhållande till Komm. beror på olika makroekonomiska scenarion). De totala intäkterna och totala utgifterna i KP har ökat med 1,9 procentenheter av BNP, i linje med de harmoniserade definitionerna i ESA95. (1) Enligt sedvanligt scenario med oförändrad politik. |Den strukturella förbättringen uppgår till ungefär 0,25 procentenheter av BNP, netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Detta gör att det strukturella underskottet hamnar på ungefär 2,25 procent under 2006. Den beräknade nivån på det strukturella underskottet hamnar på den årliga minimiförbättringen på minst 0,25 procent av BNP som anges i stabilitets- och tillväxtpakten, och visar på en trovärdig och hållbar justering av det alltför stora underskottet, vilket också bekräftas i kommissionens budgetprognos för 2007 i vårprognosen 2006. Med det sedvanliga scenariot utan politiska förändringar och med hänsyn tagen till engångsintäkter på lite drygt 0,25 procentenheter av BNP, väntas det strukturella saldot i stort sett förbli oförändrat på omkring 2,25 procent av BNP. Avsaknaden av förbättringar av det strukturella saldot under 2007 avspeglar den förväntade försämringen av Cyperns nettoställning gentemot EU:s budget, till följd av att tillfälliga kompensationsbidrag i samband med EU-anslutningen avslutas under 2006.Enligt rådets yttrande[8] om Cyperns uppdaterade konvergensprogram 2005–2009 kommer de åtgärder som de cypriotiska myndigheterna planerar under programperioden att ytterligare stärka de offentliga finanserna fram till och med 2009, då underskottet beräknas uppgå till 0,25 procent av BNP. Efter att ha nått 0,75 procent av BNP 2005 beräknas det primära överskottet gradvis stiga till 1,75 procent av BNP 2009. Det strukturella underskottet kommer att minska från ungefär 3 procent av BNP 2005 till ungefär 0,5 procent av BNP senast 2009[9], vilket är en förbättring på mer än 0,5 procent av BNP i genomsnitt per år. Grundat på det uppskattade utfallet 2005 och med beaktande av hur väl avvägda riskerna är i förhållande till budgetmålen, förefaller programmets budgetinriktning vara tillräckligt solid för att garantera att de cypriotiska myndigheternas mål på medellång sikt nästan kan uppnås 2009 i enlighet med programmet. Under de år som följer på korrigeringen av det alltför stora underskottet bör anpassningen till målet på medellång sikt som förutses i programmet i princip vara på väg mot jämvikt, vilket är en lämplig nivå[10] eftersom den ligger i linje med den nivå som anges i stabilitets- och tillväxtpakten och dess uppförandekod för euroområdet och de länder som deltar i ERM II[11]. Vidare anser rådet att programmets finanspolitiska inriktning förefaller ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förhindra att tröskelvärdet för underskottet på 3 procent av BNP vid normala konjunktursvängningar överskrids efter 2008.5. SkuldnivåUnder 2005 sjönk den offentliga skuldkvoten till 70,25 procent, från 71,75 procent 2004, mot bakgrund av ett primärt överskott och hög tillväxt. De skuldnedsättande effekterna neutraliserades delvis av att ackumulerade finansiella tillgångar var placerade i sjunkande fonder hos centralbanken (tabell 3).Enligt 2006 års budgetlag väntas skuldkvoten sjunka ytterligare under 2006 till 67 procent. I sin vårprognos 2006 förutser även kommissionen en minskning, om än mindre, av skuldkvoten, från 70,25 procent av BNP 2005 till 69 procent 2006. Skillnaden mellan kommissionens prognos och budgetlagen kan förklaras genom olika prognoser för det primära saldot och nominell BNP-tillväxt (olika beräkningar av snöbollseffekten), och det faktum att kommissionens prognos inte omfattar de skuldreducerande effekterna av avyttringen av sjunkande fonder (hade så varit fallet skulle prognosen ha sjunkit till ungefär 68 procent av BNP). Baserat på den politik som är känd räknar kommissionen med att skuldkvoten kommer att minska ytterligare till 67,75 procent av BNP 2007. Huvudsakligen på grundval av den planerade avyttringen av de sjunkande fonderna innehåller 2005 års uppdatering av konvergensprogrammet ytterligare minskningar av skuldkvoten, från 64 procent 2007 till 57 procent 2008 och 53,5 procent 2009. I det ovannämnda yttrandet om konvergensprogrammet drar rådet slutsatsen att riskerna i programmet förefaller väl avvägda och att skuldkvoten tycks minska i tillräcklig omfattning och närma sig referensvärdet på 60 procent av BNP.Tabell 3: Skuldutveckling |2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |KP | Komm. | KP | Komm. (1) |Offentlig skuldkvot(2) | 69,7 | 71,7 | 70,3 | 67,0 | 69,1 | 64,0 | 67,8 |Förändring i skuldkvot | 4,5 | 1,9 | -1,3 | -3,5 | -1,2 | -3,0 | -1,3 |Orsaker till förändring av skuldkvoten: |- Primärsaldo | 2,8 | 0,9 | -1,0 | -1,2 | -1,0 | -1,2 | -1,0 |- ”Snöbollseffekt” | -0,8 | -1,0 | -1,1 | -1,6 | -1,0 | -1,2 | -1,0 |- Räntekostnader | 3,4 | 3,2 | 3,4 | 3,1 | 3,1 | 3,0 | 3,0 |- Stock-/flödesjustering | 2,5 | 2,0 | 0,8 | -0,8 | 0,8 | -0,6 | 0,7 |Varav: |- Skillnad mellan kassa och upplupna kostnader/intäkter | 0,6 | 0,3 | 0,3 | 0,0 | 0,0 |- Ackumulerade finansiella tillgångar, netto | 1,8 | 1,6 | 0,3 | -0,6 | -0,4 |varav: Privatiseringsintäkter | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |- Värderingseffekter & resterande justeringar | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,0 | 0,0 |Källa: Meddelandet om förfarandet vid alltför stort underskott 2005 från april 2006, uppdatering av konvergensprogrammet (KP) från december 2005 samt kommissionens ekonomiska vårprognos 2006 (Komm.). (1) Enligt sedvanligt scenario med oförändrad politik. (2) Förändringen i skuldkvot kan delas upp enligt följande: [pic] t står för tid; D, PD, Y och SF motsvarar den offentliga skulden, primärt underskott, nominell BNP respektive stock-/flödesjustering, och i och y står för den genomsnittliga kostnaden för skulden och nominell BNP-tillväxt. Termen inom parentes motsvarar ”snöbollseffekten”. |6. SLUTSATSERDet offentliga underskottet minskade från 4,1 procent av BNP 2004 till 2,4 procent 2005, dvs. under referensvärdet på 3 procent av BNP. De åtgärder som ligger bakom minskningen av underskottet är av permanent natur. Det strukturella saldot, dvs. konjunkturrensat saldo netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, beräknas ha förbättrats med nästan 2 procentenheter av BNP. Enligt kommissionens vårprognos 2006 väntas underskottet minska till 2,25 procent av BNP 2006 och till 2 procent 2007 om inga politiska förändringar uppstår. Detta innebär att underskottet på ett trovärdigt och varaktigt sätt har tagits ner till en nivå under gränsen på 3 procent av BNP.Den offentliga skuldnivån sjönk från 71,75 procent av BNP 2004 till 70,25 procent 2005, vilket kan betraktas som en tillräcklig minskning mot referensvärdet på 60 procent av BNP. Även om skuldkvoten visserligen ligger kvar över referensvärdet på 60 procent av BNP, anser kommissionen i sin vårprognos 2006 att den väntas minska ytterligare till omkring 69 procent respektive 68 procent av BNP under 2006 och 2007 (utan politiska förändringar).Av denna övergripande bedömning kan slutsatsen dras att situationen med ett alltför stort underskott i Cypern har åtgärdats. Följaktligen rekommenderar kommissionen att rådet upphäver sitt beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott i Cypern.Rekommendation tillRÅDETS BESLUTom upphävande av beslut 2005/184/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i CypernEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUTmed beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 104.12 i detta,med beaktande av kommissionens rekommendation, ochav följande skäl:1.  Genom rådets beslut 2005/184/EG[12], till följd av en rekommendation från kommissionen i enlighet med artikel 104.6 i fördraget, beslutades att det förelåg ett alltför stort underskott i Cypern.2.  I enlighet med artikel 104.7 i fördraget och artikel 3.4 i förordning (EG) nr 1467/97, utfärdade rådet den 5 juli 2004 en rekommendation till Cypern för att få bukt med det alltför stora underskottet senast i slutet av 2005. Rekommendationen offentliggjordes. Cypern rekommenderades särskilt att med kraft vidta de åtgärder som angavs i konvergensprogrammet från maj 2004, framför allt att senast den 5 november 2004 vidta åtgärder för att på ett trovärdigt och varaktigt sätt få ner underskottet till under 3 procent av BNP under 2005. Rådet rekommenderade också att Cypern skulle se till att ökningen av skuldkvoten skulle stoppas under 2004 för att därefter minska. Rådet uppmanade de cypriotiska myndigheterna att garantera en förstärkning av budgeten mot målet på lång sikt och att skapa en varaktig situation när det alltför stora underskottet hade justerats.3.  I enlighet med artikel 104.12 i fördraget skall rådets beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott upphävas när ett underskott i den berörda medlemsstaten enligt rådets mening har rättats till.4.  Enligt bilagan till fördraget, Protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott, skall kommissionen tillhandahålla det statistiska underlag som skall användas vid implementeringen av förfarandet. Som en del av tillämpningen av protokollet måste medlemsstaterna två gånger om året, före 1 april och 1 oktober, lämna uppgifter om underskott och skuldnivå och andra tillhörande faktorer i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen[13].5.  På grundval av de statistiska uppgifter som kommissionen (Eurostat) har lämnat i enlighet med artikel 8g i förordning (EG) nr 3605/93 till följd av Cyperns meddelande före den 1 april 2006 och kommissionens vårprognos 2006 kan följande slutsatser dras:6.  Det allmänna underskottet har minskat från 4,1 procent av BNP 2004 till 2,4 procent av BNP 2005, vilket är under referensvärdet på 3 procent av BNP. Detta kan jämföras med målet på 2,9 procent av BNP som angavs i det uppdaterade konvergensprogrammet från maj 2004 och med målet på 2,5 procent i den senaste versionen av konvergensprogrammet från december 2005. Minskningen under referensvärdet under 2005 ligger i linje med rekommendationen i artikel 104.7. Under 2005 genomfördes finanspolitiska justeringar genom såväl intäktsökningar som utgiftsbegränsningar. Även om vissa engångsåtgärder bidrog till att minska underskottet stärktes Cyperns budget huvudsakligen genom strukturella åtgärder. Det strukturella underskottet (konjunkturrensat underskott netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) minskade till 3 procent av BNP, jämfört med nästan 5 respektive 8 procent av BNP under 2004 och 2003.7.  För 2006 räknar kommissionen i sin vårprognos 2006 med att underskottet kommer att minska ytterligare, till 2,25 procent av BNP, huvudsakligen genom strukturella åtgärder. Detta ligger något över det officiella underskottsmålet på 1,9 procent av BNP som fastställdes i det uppdaterade konvergensprogrammet från december 2005. Enligt vårprognosen kommer underskottet att minska ytterligare till 2 procent av BNP om inga politiska förändringar sker. Detta innebär att underskottet har minskat på ett trovärdigt och hållbart sätt till under gränsen på 3 procent av BNP i enlighet med kravet i rekommendationen i artikel 104.7.8.  Skuldnivån har minskat från 71,75 procent av BNP 2004 till 70,25 procent 2005. Enligt kommissionens vårprognos 2006 väntas skuldkvoten minska ytterligare till ungefär 69 procent respektive 68 procent av BNP 2006 och 2007. Skuldminskningstakten mot referensvärdet på 60 procent av BNP ligger i linje med rekommendationen i artikel 104.7.9.  Enligt rådets yttrande av den 14 mars 2006 om Cyperns uppdaterade konvergensprogram 2005–2009 kommer de åtgärder som de cypriotiska myndigheterna planerar under programperioden att få ner det strukturella underskottet till ungefär 0,25 procent av BNP senast 2009, som är det mål på medellång sikt som de cypriotiska myndigheterna har fastställt. Grundat på det uppskattade utfallet 2005 och med beaktande av hur väl avvägda riskerna är i förhållande till budgetmålen, förefaller programmets budgetinriktning vara tillräckligt solid för att garantera att målet på medellång sikt nästan kan uppnås 2009 i enlighet med programmet. Under de år som följer på korrigeringen av det alltför stora underskottet är takten i anpassningen till målet på medellång sikt som förutses i programmet i stort sett i linje med stabilitets- och tillväxtpakten.10.  Beslut 2005/184/EG bör därför upphävas.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Av en övergripande bedömning framgår att situationen med ett alltför stort underskott i Cypern har åtgärdats.Artikel 2Beslut 2005/184/EG skall härmed upphöra att gälla.Artikel 3Detta beslut riktar sig till Republiken Cypern.Utfärdat i Bryssel den 11 juli 2006.På rådets vägnarOrdförande [1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 5).[2] EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2103/2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 1).[3] Kommissionens vårprognos 2004 finns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.[4] Rapporten i sin helhet finns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/edp/edprep2004_cy.pdf[5] Rådets beslut 2005/184/EG offentliggjort den 9 mars 2005 i Europeiska unionens officiella tidning: EUT L 062, s. 19.[6] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1).[7] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/comm_comm_22_dec_en.pdf[8] Rådets yttrande: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/06/st07/st07380.en06.pdf. Teknisk bedömning: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/cy/com_cy20052006.pdf[9] Rådets yttrande: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/06/st07/st07380.en06.pdf.Teknisk bedömning: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/cy/com_cy20052006.pdf[10] Budgetmålet på medellång sikt kan skilja sig från nästintill jämvikts- eller överskottsnivån för enskilda medlemsstater. För euroområdet och de medlemsstater som deltar i ERM II ligger intervallet mellan –1 procent av BNP och jämvikt eller överskott i konjunkturrensade termer, netto efter engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder.[11] Rådets förordningar (EG) nr 1466/97, EGT L 209, 2.8.1997, s. 1, förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1) och (EG) nr 1467/97, EGT L 209, 2.8.1997, s. 6, förordning såsom den ändrats genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 5) och Europeiska rådets resolution om stabilitets- och tillväxtpakten av den 7 juli 1997. Uppförandekoden finns påhttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/codeofconduct_en.pdf[12] EUT L 62, 9.3.2005, s. 19.[13] EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2103/2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 1).


Rekommendation till rådets beslut om växelkursfrågor beträffande den kapverdiska escudon


Avis juridique important

|

52002SC0280

Rekommendation till rådets beslut Om hur medlemsstaterna skall rösta på gemenskapens vägnar i Europarådets behöriga organ för att anta förslaget till rekommendation om skydd av personuppgifter som samlats in och behandlats för försäkringsändamål samt tillåta att den tillhörande motiveringen offentliggörs  /* SEK/2002/0280 slutlig */

Rekommendation till RÅDETS BESLUT Om hur medlemsstaterna skall rösta på gemenskapens vägnar i Europarådets behöriga organ för att anta förslaget till Rekommendation om skydd av personuppgifter som samlats in och behandlats för försäkringsändamål samt tillåta att den tillhörande motiveringen offentliggörs(framlagt av kommissionen)1. Genom ett beslut av den 6 juli 1998 bemyndigades kommissionen på rekommendation av Europeiska unionens råd att, på Europeiska gemenskapens vägnar och inom ramen för dess behörighet, förhandla i Europarådets behöriga organ om Rekommendationen om skydd av personuppgifter som samlats in och behandlats för försäkringsändamål. Kommissionen fick i uppdrag att förhandla i samråd med rådets i detta hänseende sakkunniga arbetsgrupp.2. Rådets beslut innehöll förhandlingsdirektiv. De syftade till att säkerställa att Europarådets Rekommendation blev förenlig med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter [1]. Rådet ålade kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt sådana bestämmelser i texten som gällde särskilt skydd av känsliga uppgifter, information till den som berörs av behandlingen och lämpliga garantier, den berörda personens rätt att få tillgång till uppgifter om henne eller honom samt databehandlade beslut.[1]  EGT L 281, 23.11.1995, s. 313. Förhandlingarna fördes i projektgruppen för uppgiftsskydd (CJ-PD) i Europarådet. I Rekommendationen och den tillhörande motiveringen beaktas gemenskapens ställningstaganden såsom kommissionen lade fram dem efter behandling i samordningsmöten i Europeiska unionens råd. Följaktligen röstade EU-ländernas delegationer för de föreslagna texterna vid sammanträdet i CJ-PD den 9-13 oktober 2000, där de för övrigt antogs enhälligt.4. Vid sitt sammanträde den 31 maj 2001 tillstyrkte den europeiska kommittén för rättsligt samarbete (CD-CJ) i Europarådet enhälligt förslaget till Rekommendation med tillhörande motivering.5. Förslaget till Rekommendation om skydd av personuppgifter som samlats in och behandlats för försäkringsändamål och tillhörande motivering ligger som bilaga till denna rekommendation.6. Kommissionen anser att förslaget till Rekommendation om skydd av personuppgifter som samlats in och behandlats för försäkringsändamål uppfyller de av rådet fastställda förhandlingsdirektiven.7. Förslaget till Rekommendation med tillhörande motivering kommer snart att lämnas till Europarådets ministerkommitté för behandling. Kommittén har uppmanats att anta förslaget till Rekommendation och tillåta att den tillhörande motiveringen offentliggörs.8. Med hänsyn till att kommissionen inte kan rösta på gemenskapens vägnar i Europarådets ministerkommitté och att det är nödvändigt att iaktta disciplin på ett område som faller inom gemenskapens behörighet, rekommenderar kommissionen således rådet att besluta att medlemsstaterna skall rösta enhälligt på Europeiska gemenskapens vägnar för att anta förslaget till Rekommendation om skydd av personuppgifter som samlats in och behandlats för försäkringsändamål samt tillåta att den tillhörande motiveringen offentliggörs, varvid ovannämnda dokuments lydelse skall vara den som antogs av den europeisk kommittén för rättsligt samarbete (CD-CJ).BILAGAFörslag till Rekommendation om skydd av personuppgifter som samlats in och behandlats för försäkringsändamåloch tillhörande motivering(endast tillgängliga på Europarådets officiella språk: engelska och franska)(ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR : SEC(2002)273)


title: Rekommendation till rådets beslut om fastställande, i enlighet med artikel 104.8, av att Tjeckiens åtgärder för att följa rådets rekommendation i enlighet med artikel 104.7 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen visat sig vara otillräckliga

text:
Viktigt rättsligt meddelande

|

52007SC0725

Rekommendation till Rådets beslut om fastställande, i enlighet med artikel 104.8, av att Tjeckiens åtgärder för att följa rådets rekommendation i enlighet med artikel 104.7 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen visat sig vara otillräckliga  /* SEK/2007/0725 slutlig */

	[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |Bryssel den 30.5.2007SEK(2007) 725 slutligRekommendation tillRÅDETS BESLUTom fastställande, i enlighet med artikel 104.8, av att Tjeckiens åtgärder för att följa rådets rekommendation i enlighet med artikel 104.7 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen visat sig vara otillräckliga(framlagt av kommissionen)1. BAKGRUNDMed anledning av uppgifterna i kommissionens vårprognos 2004[1] om ett underskott motsvarande 12,9 % av BNP för 2003 (5,9 % om man undantar en betydande engångsåtgärd som sammanhänger med bokföring av statliga garantier)[2] inledde kommissionen förfarandet vid alltför stora underskott beträffande Tjeckien med en rapport i enlighet med artikel 104.3[3]. I maj 2004 överlämnade Tjeckien sitt första konvergensprogram för perioden 2004–2007, och på grundval av kommissionens rekommendation yttrade sig rådet om detta den 5 juli 2004[4]. På kommissionens rekommendation i enlighet med artikel 104.6 beslutade rådet samtidigt att det förelåg ett alltför stort underskott i Tjeckien[5] och utfärdade därför en rekommendation i enlighet med artikel 104.7 i syfte att få denna situation att upphöra[6]. I denna rekommendation uppmanade rådet de tjeckiska myndigheterna att ” snarast möjligt få den nuvarande situationen med ett alltför stort underskott att upphöra ” och att ” vidta åtgärder på medellång sikt för att, på ett trovärdigt och hållbart sätt, uppnå sin målsättning att få ner underskottet till under 3% av BNP under år 2008 enligt den plan för minskning av underskottet som anges i rådets yttrande av den 5 juli 2004 om det konvergensprogram som lades fram i maj 2004 ”. Den innehöll följande årliga mål: 5,3 % av BNP 2004, 4,7 % av BNP 2005, 3,8 % av BNP 2006 och 3,3 % av BNP 2007.De tjeckiska myndigheterna rekommenderades också att ” med kraft genomför[a] de åtgärder som planeras i konvergensprogrammet från maj 2004, särskilt en sänkning av lönekostnaderna inom den offentliga sektorn och nedskärningar av de enskilda ministeriernas utgifter. ” De uppmanades vidare att ” utnyttja eventuella inkomster utöver vad som planerats i budgeten till att minska underskottet, införa finanspolitiska mål som bygger på utgiftstak på medellång sikt och att införa effektiva regler för att minska risken för att regionernas och kommunernas skuldsättning ökar, och att genomföra reformen av pensions- och hälsovårdssystemen i syfte att stärka de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt, och att i möjligaste mån minska de negativa effekterna på de offentliga finanserna av det tjeckiska konsolideringsorganets transaktioner.”Rådet fastställde den 5 november 2004 som tidsfrist för att vidta effektiva åtgärder i enlighet med den plan som har utarbetats för att nå underskottsmålet för 2005. Efter utgången av denna tidsfrist fann kommissionen i sitt meddelande till rådet av den 14 december 2004 att Tjeckien effektivt hade verkat för att genomföra de föreslagna åtgärderna för att nå underskottsmålet för 2005 och att det därför inte krävdes några ytterligare steg i förfarandet vid alltför stora underskott[7]. Rådet delade denna bedömning på sitt möte den 18 januari 2005.2. REKOMMENDATION TILL RÅDETS BESLUT ENLIGT ARTIKEL 104.8 OM AVSAKNAD AV TILLRÄCKLIGA ÅTGÄRDERI rådets rekommendation enligt artikel 104.7 angavs att underskottet måste nedbringas till under 3 % av BNP senast under 2008, men något kvantifierat underskottsmål redovisades inte. Skälet till detta är att det konvergensprogram från maj 2004 som rådet hänvisade till omfattar perioden fram till och med år 2007. I uppdateringen av konvergensprogrammet från november 2005 utsträcktes programperioden till 2008 och ett underskottsmål på 2,7 % av BNP sattes upp för det året. I sitt yttrande om detta program påpekade rådet att det anslöt sig till den anpassningsplan som fastställdes genom rådets rekommendationer enligt artikel 104.7[8]. Rådet uppmanade Tjeckien att ”i) med hänsyn till möjligheten till ett bättre budgetresultat 2005, samt utsikterna till fortsatt stark tillväxt, öka ansträngningarna att anpassa budgeten strukturellt med tanke på den lilla marginal under referensvärdet som planeras för 2008 (tidsfristen för korrigering av det alltför stora underskottet) och för att se till att målen på medellång sikt uppnås snabbare, ii) höja budgetplaneringens kvalitet, särskilt genom analyser av orsakerna till de stora anslagsöverföringarna och genom en stärkning på medellång sikt av utgiftstakens roll [och] iii) förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt, särskilt genom att påskynda pensionsreformen och genomföra reformen av vårdsystemet. ”Den 15 mars 2007 överlämnade Tjeckien den senaste uppdateringen av konvergensprogrammet som avsåg perioden 2006–2009. Överlämnandet av uppdateringen försenades och skedde efter tidsfristen den 1 december på grund av den inrikespolitiska situationen i Tjeckien: först den 19 januari 2007 godkände parlamentet en ny regering efter de allmänna valen i juni 2006. I uppdateringen av konvergensprogrammet från mars 2007 redovisades följande beräknade årliga underskott: 2007: 4,0 % av BNP, 2008: 3,5 % av BNP och 2009: 3,2 % av BNP. Underskottsmålen för 2007–2008 var desamma som de som ingick i 2007 års budget, som godkändes av parlamentet den 13 december 2006. I programmet ingick också en kompletterande förklaring av den nya regeringen med syftet att minska det nationella underskottet till 3,2 % av BNP 2008 och 2,8 % av BNP 2009 med hjälp av ett omfattande paket av politiska åtgärder som ännu inte var slutgiltigt utformade och godkända.Kommissionens vårprognos för 2007, enligt vilken underskottet beräknas uppgå till 3,9 % av BNP 2007 och, vid oförändrad politik, 3,6 % av BNP 2008, bekräftar att de mål som sattes upp i rådets rekommendation enligt artikel 104.7 – 3,3 % av BNP för 2007 och under 3 % av BNP för 2008 – inte kommer att uppnås vid oförändrad politik. I strukturella termer (dvs. konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) beräknas underskottet öka med 1¼ procentenheter av BNP 2007, vilket följer på försämringar under såväl 2005 som 2006.Kommissionens prognos bekräftar således i huvudsak beräkningarna i konvergensprogrammet, som inte ger underlag för att förutse att det alltför stora underskottet kommer att ha korrigerats vid tidsfristens utgång 2008. I sin rekommendation till rådets yttrande om uppdateringen, som antogs i dag, avslutar kommissionen sin bedömning av programmet på följande sätt: ” programmet innebär en senareläggning av korrigeringen av det alltför stora underskottet till 2010, i stället för den tidsfrist som angavs i rådets rekommendation från juli 2004 enligt artikel 104.7, nämligen år 2008, och detta trots att tillväxtutsikterna blivit bättre och 2006 års underskott lägre än förväntat. Eftersom tillväxten är stadig skulle denna senareläggning – som är en följd av att underskottet ökar, i första hand på grund av planerade ökningar av de sociala utgifterna under 2007 – också leda till en konjunkturförstärkande expansionistisk inriktning på finanspolitiken. ”Utgiftsökningarna i 2007 års budget har lett till överskridanden av de tidigare fastställda utgiftsramarna på medellång sikt. Det större underskottet 2007 inträffar i en situation av mycket starkare prognostiserad tillväxt än beräknat vid tiden för rådets rekommendation och är huvudsakligen betingat av ökningar av de sociala utgifterna som beslutats av det föregående parlamentet och bekräftats av det nytillträdda genom den antagna budgeten. Omfattningen av dessa ytterligare utgifter uppskattas till över 1 % av BNP 2007. Det måste också påpekas att det större underskottet 2007 beräknas inträffa mot bakgrund av mycket lägre underskott under de föregående åren än vad som förutsågs i rådets rekommendation enligt artikel 104.7: under 2004–2006 blev de slutgiltiga underskotten i genomsnitt en procentenhet av BNP bättre än vad som förutsetts i rådets rekommendation (2004: registrerat underskott 2,9 % av BNP mot rådets riktvärde på 5,3 %, 2005: 2,9 % av BNP mot 3,8 %): 2005: 3,6 % av BNP mot 4,7 % och 2006: 2,9% av BNP mot 3,8%. Detta berodde huvudsakligen på bättre tillväxt än förväntat, inte på varaktiga utgiftsnedskärningar.Av 2007 års budget och den senaste uppdateringen av konvergensprogrammet framgår således att Tjeckien avser att överskrida det mål för 2007 (3,3 % av BNP) som rådet angav i sina rekommendationer enligt artikel 104.7 och det mål för 2008 (2,7 % av BNP) som anges det konvergensprogram från november 2005 som rådet godkände den 24 januari 2006. Också i kommissionens vårprognos 2007 förutses resultat för båda åren som överstiger de godkända målen. Följaktligen är de åtgärder som vidtagits av de tjeckiska myndigheterna otillräckliga för att korrigera det alltför stora underskottet inom tidsfristen, dvs. senast under 2008, som rådet krävt. Inga oväntade negativa ekonomiska händelser med stora negativa effekter för de offentliga finanserna i den mening som avses i artikel 3.5 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 har inträffat efter det att rekommendationen antogs. Tvärtom har den ekonomiska utvecklingen på de områden som är av betydelse för de offentliga finanserna varit väsentligt gynnsammare än förväntat.Tabell 1: Beräknade underskott och prognostiserad tillväxtBeräknade årliga underskott (i % av BNP) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Kommissionens vårprognos 2007 | 2,9 | 3,6 | 2,9 | 3,9 | 3,6 | - |Konvergensprogrammet, mars 2007 | - | 3,6 | 3,5 | 4,0 | 3,5 | 3,2 |Konvergensprogrammet, mars 2007 (alternativa underskottsmål i den nya regeringens förklaring) | - | 3,6 | 3,5 | 4,0 | 3,2 | 2,8 |Konvergensprogrammet, november 2005 | 3,0 | 3,6 | 3,5 | 3,3 | 2,7 | - |Rådets rekommendation, juli 2004 | 5.3 | 4.7 | 3.8 | 3.3 | < 3 | - |Prognostiserad BNP-tillväxt (i % jämfört med föregående år) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Kommissionens vårprognos 2007 | 4,2 | 6,1 | 6,1 | 4,9 | 4,9 | - |Konvergensprogrammet, mars 2007 | - | 6,0 | 6,0 | 4,9 | 4,8 | 4,8 |Konvergensprogrammet, november 2005 | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 | - |Rådets rekommendation, juli 2004 | 2,8 | 3,1 | 3,3 | 3,5 | - | - |Tabell 2: Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Real BNP (förändring i %) | KP maj 2007 | 6,1 | 6,0 | 4,9 | 4,8 | 4,8 |KOM maj 2007 | 6,1 | 6,1 | 4,9 | 4,9 | Uppgift saknas |KP nov. 2005 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 | Uppgift saknas |HIKP-inflation (%) | KP mars 2007 | 1,6 | 2,4 | 2,6 | 2,5 | 2,5 |KOM maj 2007 | 1,6 | 2,1 | 2,4 | 2,9 | Uppgift saknas |KP nov. 2005 | 1,5 | 2,2 | 2,0 | 2,1 | Uppgift saknas |Produktionsgap (i % av potentiell BNP) | KP mars 20071 | -0,7 | 0,9 | 1,1 | 1,0 | 1,0 |KOM maj 20073 | -1,1 | 0,4 | 0,5 | 0,5 | Uppgift saknas |KP nov. 20051 | -0,8 | -0,1 | 0,3 | 0,8 | Uppgift saknas |Saldo i de offentliga finanserna (% av BNP) | KP mars 20076 | -3,6 | -3,5 | -4,0 | -3,5 | -3,2 |KOM maj 2007 | -3,5 | -2,9 | -3,9 | -3,6 | Uppgift saknas |KP nov. 2005 | -4,8 | -3,8 | -3,3 | -2,7 | Uppgift saknas |Primärt saldo (% av BNP) | KP mars 2007 | -2,5 | -2,4 | -2,6 | -2,0 | -1,6 |KOM maj 2007 | -2,4 | -1,8 | -2,8 | -2,6 | Uppgift saknas |KP nov. 2005 | -4,1 | -3,0 | -2,4 | -1,7 | Uppgift saknas |Konjunkturrensat saldo (% av BNP) | KP mars 20071 | -3,4 | -3,9 | -4,4 | -3,9 | -3,5 |KOM maj 2007 | -3,1 | -3,1 | -4,1 | -3,8 | Uppgift saknas |KP nov. 20051 | -4,5 | -3,8 | -3,4 | -3,0 | Uppgift saknas |Strukturellt saldo2 (% av BNP) | KP mars 2007 | -3,4 | -3,9 | -4,4 | -3,9 | -3,5 |KOM maj 20074 | -2,0 | -2,8 | -4,1 | -3,8 | Uppgift saknas |KP nov. 20055 | -3,4 | -3,8 | -3,4 | -3,0 | Uppgift saknas |Offentlig bruttoskuld (% av BNP) | KP mars 2007 | 30,4 | 30,6 | 30,5 | 31,3 | 32,2 |KOM maj 2007 | 30,4 | 30,4 | 30,6 | 30,9 | Uppgift saknas |KP nov. 2005 | 37,4 | 37,1 | 37,9 | 37,8 | Uppgift saknas |Anmärkningar: |1Kommissionens beräkningar baseras på uppgifterna i programmet. |2Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader), exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. |3Bygger på en uppskattad potentiell tillväxt på 4,2%, 4,6%, 4,8 % respektive 4,9% under perioden 2005–2008. |4Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder hämtade från kommissionens vårprognos 2007. |(1,1 % av BNP och 0,2 % av BNP 2006, båda ökande underskott.) |3Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt konvergensprogrammet 2005. |(1,1 % av BNP 2005, ökande underskott.) |6Alternativa underskottsmål, baserade på ännu ej godkända åtgärder. |enligt den nya tjeckiska regeringens förklaring: 3,2 av BNP 2008 och 2,8 % av BNP 2009. |Källor: |Konvergensprogrammet (KP), kommissionens vårprognos 2007 (KOM) och kommissionens beräkningar. |Rekommendation tillRÅDETS BESLUTom fastställande, i enlighet med artikel 104.8, av att Tjeckiens åtgärder för att följa rådets rekommendation i enlighet med artikel 104.7 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen visat sig vara otillräckligaEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUTmed beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 104.8,med beaktande av kommissionens rekommendation, ochav följande skäl:1.  Enligt artikel 104 i fördraget skall medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser.2.  Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målsättningen om sunda offentliga finanser, som ett medel för att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark varaktig tillväxt som främjar skapandet av sysselsättning. Stabilitets- och tillväxtpakten omfattar rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott[9], som antogs i syfte att främja en snabb korrigering av alltför stora underskott i de offentliga finanserna.3.  Genom beslut 2005/185/EG[10] av den 5 juli 2004 beslutade rådet på rekommendation av kommissionen i enlighet med artikel 104.6 i fördraget att ett alltför stort underskott förelåg i Tjeckien.4.  Den 5 juli 2004 antog rådet en rekommendation till de tjeckiska myndigheterna i enlighet med artikel 104.7 i fördraget och artikel 3.4 i förordning (EG) nr 1467/97. De uppmanades i denna att snarast möjligt få den rådande situationen med ett alltför stort underskott att upphöra och att vidta åtgärder på medellång sikt för att, på ett trovärdigt och hållbart sätt, söka nedbringa underskottet till under 3% av BNP senast år 2008. Detta skulle ske enligt den plan för minskning av underskottet som anges i det konvergensprogram som överlämnades av myndigheterna i maj 2004 och som godkändes genom rådets yttrande enligt ovan[11]. Det innehåller följande årliga mål: 5,3 % av BNP 2004, 4,7 % av BNP 2005, 3,8 % av BNP 2006 och 3,3 % av BNP 2007. Rådet fastställde en tidsfrist till den 5 november 2004 för att vidta effektiva åtgärder ”för att genomföra de åtgärder som planeras för att nå 2005 års mål för underskottet”. Tjeckien medgav att denna rekommendation offentliggjordes.5.  Efter det att tidsfristen löpt ut den 5 november 2004 drog kommissionen i sitt meddelande till rådet av den 14 december 2004[12] slutsatsen att det inte krävdes ytterligare steg i förfarandet vid alltför stora underskott rörande Tjeckien, eftersom den tjeckiska regeringen vidtagit effektiva åtgärder på de områden som angivits för att uppnå underskottsmålet för 2005. I uppdateringen från november 2005 av konvergensprogrammet angavs ett underskott motsvarande 2,7 % av BNP för 2008, som godkändes av rådet den 24 januari 2006.6.  Bedömningen av Tjeckiens åtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet senast under 2008 i enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 leder till följande slutsatser:7.  Den 15 mars 2007 överlämnade Tjeckien den senaste uppdateringen av konvergensprogrammet som avsåg perioden fram till 2009. Programmet innehöll följande beräknade årliga underskott: 2007: 4,0 % av BNP, 2008: 3,5 % av BNP och 2009: 3,2 % av BNP. I programmet ingick också en kompletterande förklaring av den nya regeringen med syftet att minska det nationella underskottet till 3,2 % av BNP 2008 och 2,8 % av BNP 2009 med hjälp av ett omfattande paket av ännu okända politiska åtgärder.8.  Kommissionens vårprognos för 2007, enligt vilken underskottet beräknas uppgå till 3,9 % av BNP 2007 respektive 3,6 % av BNP 2008 vid oförändrad politik bekräftar att de mål som sattes upp i rådets rekommendation enligt artikel 104.7 – 3,3 % av BNP för 2007 och under 3% av BNP för 2008 – inte kommer att uppnås om politiken förblir oförändrad. I strukturella termer (dvs. konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) beräknas underskottet öka med 1¼ procentenheter av BNP 2007, vilket följer på försämringar under såväl 2005 som 2006.9.  Det större underskottet under 2007 skulle inträffa samtidigt med att tillväxten blir mycket starkare än vad som prognostiserades vid tiden för rådets rekommendation, och det beror huvudsakligen på ökningar av de sociala utgifterna som beslutats före parlamentsvalen 2006. Enligt beräkningarna kommer det att uppstå i en situationen då de föregående årens underskott varit mycket lägre än vad som förutsågs i rådets rekommendation. Detta beror huvudsakligen på bättre tillväxt än förväntat, inte på varaktiga utgiftsnedskärningar.10.  Detta leder till slutsatsen att, medan Tjeckien hittills har presterat bättre än budgetmålen för 2004–2006 i den konsolideringsplan som angavs i rådets rekommendation av den 5 juli 2004, kommer 2007 års överskott att ligga betydligt över det riktmärke som fastställts av rådet och 2008 års underskott kommer vid oförändrad politik att klartöverstiga referensvärdet 3 %. De tjeckiska myndigheternas budgetmål är inte förenliga med rådets rekommendationer för en korrigering av det alltför stora underskottet senast vid tidsfristens utgång 2008. Inga oväntade negativa ekonomiska händelser med stora negativa effekter för de offentliga finanserna i den mening som avses i artikel 3.5 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 har inträffat efter det att rekommendationen antogs. Tvärtom har den ekonomiska utvecklingen på de områden som är av betydelse för de offentliga finanserna varit väsentligt gynnsammare än förväntat.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1De åtgärder som Tjeckien vidtagit för att efterkomma rådets rekommendation av den 5 juli 2004 enligt artikel 104.7 i fördraget har visat sig vara otillräckliga för att korrigera det alltför stora underskottet inom den tidsfrist som fastställs i rekommendationen.Artikel 2Detta beslut riktar sig till Republiken Tjeckien.Utfärdat i BrysselPå rådets vägnarOrdförande [1] Kommissionens ekonomiska vårprognos 2004 byggde på uppgifter som Tjeckien lämnade i mars 2004.[2] Under tiden har underskottsuppgiften för 2003 ändrats i enlighet med gängse förfaranden. Den uppgår nu till 6,6 % av BNP.[3] SEK(2004) 575.[4] EUT C 320, 24.12.2004, s. 1.[5] EUT L 62, 9.3.2005, s. 20.[6] Se http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11215.en04.pdf.[7] Kommissionens meddelande till rådet: De åtgärder som vidtagits av Tjeckien, Cypern, Malta, Polen och Slovakien som svar på rådets rekommendationer inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott [SEK(2004) 1630, 22.12.2004].[8] EUT C 55, 7.3.2006, s. 5.[9] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 5).[10] EUT L 62, 9.3.2005, s. 20.[11] EUT C 320, 24.12.2004, s.1.[12] Kommissionens meddelande till rådet: De åtgärder som vidtagits av Tjeckien, Cypern, Malta, Polen och Slovakien som svar på rådets rekommendationer inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott [SEK(2004) 1630, 22.12.2004].


         EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

                                         Bryssel den 04.09.1996
                                         KOM(96)423 slutlig

                       Rekommendation till

                        RÅDETS BESLUT

om godkännande av undertecknandet av ett avtal om vetenskapligt och
  tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Sydafrika

                    (framlagt av kommissionen)
 ---pagebreak---  ---pagebreak---             Rekommendation till rådets beslut om godkännande av undertecknandet
            av ett avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska
            gemenskapen och Sydafrika

1.   Inom ramen för de nya relationerna mellan Europeiska gemenskapen och
     Sydafrika har de sydafrikanska myndigheterna vid upprepade tillfällen uttryckt
     sin önskan att inleda närmare samarbete med Europeiska gemenskapen inom
     området vetenskap och teknik.

     Kommissionen ställer sig positiv till denna önskan och sände i oktober 1994 en
     delegation till Sydafrika för att undersöka frågan närmare. Delegationen
     fastställde att det finns ett ömsesidigt intresse av samarbete inom ett brett
     spektrum av forskningsområden. Vidare fastställdes att ett närmare samarbete
     med Sydafrika inom området vetenskap och teknik skulle kunna ha positiva
     effekter på ett större område i södra Afrika, med hänsyn till Sydafrikas centrala
     roll i utvecklingsgemenskapen för södra Afrika (SADC).

2.   Efter det att kommissionen den 22 december 1994 mottagit ett förslag till ett
     samarbetsavtal inom området vetenskap och teknik från den sydafrikanska
     regeringen, och efter ytterligare diskussioner och konsultationer mellan de
     berörda avdelningarna inom kommissionen för att utreda frågan närmare, bad
     kommissionen rådet om förhandlingsdirektiv för ett avtal om samarbete inom
     forskning och teknik som skulle omfatta all verksamhet som berörs av
     Europeiska gemenskapens fleråriga ramprogram för forskning och teknisk
     utveckling (1994-1998). Den 22 januari 1996 gav rådet kommissionen
     förhandlingsmandat för avtalet i fråga.

3.   Förhandlingarna ledde till det bifogade utkastet till ett avtal, inbegripet avtalets
     bilaga om spridning och utnyttjande av information samt om förvaltning,
     tilldelning och utövande av immateriell äganderätt.

     I utkastet till avtalet behandlas följande:

            Forskningsorgan, inbegripet de avtalsslutande parterna själva, kan delta i
            projekt inom området forskning och teknisk utveckling som genomförs
            av Sydafrika eller gemenskapen inom de sektorer som omfattas av
            Europeiska gemenskapens fjärde ramprogram.

            Gemensam användning av forskningsanläggningar.

            Besök och utbyten av forskare, ingenjörer och tekniker.

             Informationsutbyte

                                       21
 ---pagebreak---            Andra aktiviteter som kan fastställas i samråd av den gemensamma
           samarbetskommittén för forskning och teknik i överensstämmelse med
           parternas politik och berörda program.

           Parternas stöd till tekniska förvaltningsplaner som villkor för
           genomförandet av forskningsprojekt, i enlighet med vad som fastställs i
           bilagan till avtalsutkastet.

           Samarbetsverksamheten bestäms av tillgängliga medel och tillämpliga
           lagar och författningar, samt av Sydafrikas och gemenskapens politik
           och olika program. Inga medel skall överföras mellan parterna, utom för
           sydafrikanska forskningsorgans deltagande i det särskilda programmet
           för forskning och teknisk utveckling inom området samarbete med
           tredje land och internationella organisationer, för vilkas syften Sydafrika
           räknas som utvecklingsland.

4.   Avtalsutkastet paraferades den 7 maj 1996. Förhandlingsresultaten
     överensstämmer med det förhandlingsmandat som rådet antog den 22 januari
     1996.

5.   Utan att det påverkar slutandet av avtalet efter rådfrågning av
     Europaparlamentet föreslår kommissionen mot bakgrund av ovanstående att
     rådet

            beslutar om undertecknande av avtalet på gemenskapens vägnar, och

           ger rådets ordförande fullmakt att utse de personer som skall ha
           befogenhet att underteckna på gemenskapens vägnar.
 ---pagebreak---                                          Utkast

                                       AVTAL

 om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och
                                  Sydafrika

EUROPEISKA UNIONENS RÅD på Europeiska gemenskapens vägnar (nedan kallat
"gemenskapen") å ena sidan och

SYDAFRIKAS REGERING på Republiken Sydafrikas vägnar (nedan kallad "Sydafrika")
å andra sidan

nedan kallade "parterna",

HAR AVTALAT FÖLJANDE

MED BEAKTANDE av vikten av forskning och teknologi för den ekonomiska och
sociala utvecklingen, och med beaktande av följande:

Gemenskapen och Sydafrika genomför forsknings- och utvecklingsprogram, inbegripet
demonstration, inom ett antal områden av gemensamt intresse, och samarbete kan vara
till ömsesidig nytta för båda parterna.

Sådant samarbete skall där så är möjligt och motiverat även vara till nytta för
utvecklingsgemenskapen för södra Afrika.

För detta ändamål är det lämpligt att upprätta en ram för samarbete.

Sydafrika å ena sidan och gemenskapen med dess medlemsstater å den andra förhandlar
om ett avtal som bland annat berör förhandlingen om ett samarbetsavtal inom området
forskning
        *t>
            och teknik.

Genom beslut 1110/94/EG antog Europaparlamentet och rådet ett ramprogram för
Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och
demonstration (1994-1998), hädanefter kallat "fjärde ramprogrammet".

Utan att det påverkar de berörda föreskrifterna i fördraget om upprättandet av Europeiska
gemenskapen skall detta avtal samt all verksamhet som äger rum inom ramen för avtalet
under inga omständigheter påverka myndigheterna i medlemsstaterna att inleda bilateralt
samarbete med Sydafrika inom området vetenskap, teknik, forskning och utveckling, och
att i förekommande fall sluta avtal härom.

                                           4-
 ---pagebreak--- HÄRIGENOM AVTALAS FOUANDE.

                                            ARTIKEL 1

                                               Syfte

Syftet med detta avtal är att uppmuntra och underlätta samarbete mellan Sydafrika och
gemenskapen inom områden av gemensamt intresse där parterna stödjer forsknings- och
utvecklingsverksamhet, inbegripet demonstration, för att föra vetenskapen och teknologin
framåt.

                                            ARTIKEL 2

                                            Definitioner

I detta avtal avses med

a)     samarbetsverksamhet: varje verksamhet som utförs enligt detta avtal som
       inbegriper gemensam forskning,

b)     information: vetenskapliga eller tekniska data, resultat eller metoder från forskning
       och utveckling som härrör från gemensam forskning och all annan information
       som av ^tagarna i samarbetsverksamhet bedöms nödvändig, inklusive, där så
       behöy$, från parterna själva,

c)     imjnateriçU äganderätt: den betydelse som fastställs i artikel 2 i konventionen om
       upprättande av Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten, utfärdad
       i Stockholm den 14 juli 1967,

d)     gemensam forskning: forskning, teknisk utveckling och demonstration med eller
       utan ekonomiskt stöd av endera eller båda parter och som inbegriper samarbete
       mellan deltagare från såväl gemenskapen som Sydafrika,

e)     deltagare eljfr forskningsorgan, varje person, juridisk person, universitet,
       forskrûngsinstitut eller annat organ eller företag som deltar i
       sarnarbetsverksamheten, inklusive parterna själva.

                                            ARTIKEL 3

                                             Principer

Samarbete skall bedrivas på grundval av följande principer:

       a)     Gemensam nytta,

       b)     snabbt utbyte av information som kan påverka deltagarnas handlande i
              <ja mflrhetsvp.rksfl m he.t

                                                T
 ---pagebreak---       c)      inom ramen för tillämpliga lagar och andra bestämmelser ett verksamt
              skydd för och en rättvis fördelning av immateriell äganderätt på det sätt
              som anges i bilagan, vilken utgör en integrerad del av detta avtal.

                                         ARTIKEL 4

                                     Samarbetsområden

Samarbete kan inom ramen för detta avtal omfatta all verksamhet inom områdena
forskning, teknisk utveckling och demonstration (nedan kallat FoTU) som berör fjärde
ramprogrammet, och alla liknande FoTU-aktiviteter i Sydafrika.

                                         ARTIKEL 5

                                   Villkor för samarbetet

a) Samarbete får inbegripa följande verksamheter:

i)     Deltagande av sydafrikanska forskningsorgan i FoTU-projekt som har att göra
       med fjärde ramprogrammet, och deltagande av forskningsorgan från Europeiska
       gemenskapen i sydafrikanska projekt inom liknande forskningsområden, varvid
       sydafrikanskt deltagande i gemenskapens FoTU-projekt skall överensstämma med
       reglerna för deltagande av företag, forskningscentra och universitet i
       gemenskapens särskilda program inom FoTU-området1.

ii)    I samband med sydafrikanska forskningsorgans deltagande i det särskilda FoTU-
       programmet inom området samarbete med tredje land och internationella
       organisationer (1994-1998) räknas Sydafrika som utvecklingsland.

b) Delat nyttjande av forskningsutrustning.

c) Besök och utbyten av forskare, ingenjörer och tekniker.

d) Experters deltagande i seminarier, symposier och workshops.

e) Forskningsnät och utbildning av forskare.

f) Utbyte av information om praxis, lagar och andra bestämmelser och program som
berör samarbetet enligt detta avtal.

       Rådets beslut av den 21 november 1994 om reglerna för toretags, forskningscentras och
       universitets deltagande i Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk
       utveckling och demonstration (EOT nr L 306, 30.1 1.1994, s. 8)
 ---pagebreak--- g) Andra verksamheter som kan bestämmas av gemensamma samarbetskommittén för
forskning och teknik i enlighet med parternas tillämpliga riktlinjer och program.

Med undantag för projekt som avses i punkt a ii ovan skall gemensamma FoTU-projekt
inledas efter det att deltagarna i projektet har fullbordat en gemensam
teknologiförvaltningsplan enligt bilagan till detta avtal.

                                      ARTIKEL 6

             Gemensamma samarbetskommittén för forskning och teknik

a)    Detta avtal skall förvaltas av en gemensam samarbetskommitté för forskning och
      teknik, sammansatt av representanter för gemenskapen och Sydafrika, som själv
      skall anta sin arbetsordning.

b)     Kommitténs funktioner skall vara att

       1) främja och granska den i detta avtal avsedda verksamheten,

       2) göra rekommendationer i enlighet med artikel 5 g,

       3) ge parterna råd om olika sätt att i enlighet med de principer som anges i detta
       avtal förbättra samarbetet,

       4) kontrollera att avtalet fungerar effektivt,

       5) lämna en årsrapport till parterna om nivå, status och verkan av det samarbete
       som bedrivs enligt detta avtal,

       6) övervaka avtalets effektiva och verksamma genomförande.

c)     Kommittén skall sammanträda efter överenskommelse, med sammanträden
       ömsevis i gemenskapen och i Sydafrika.

d)     Utgifter som gjorts för eller genom kommittén skall täckas av den part inför
       vilken medlemmarna är ansvariga. Utgifter för annat än resa och uppehälle, och
       som är direkt knutna till kommitténs möten, skall täckas av värdparten.

                                      ARTIKEL 7

                                       Finansiering

a)     Samarbetsverksamhet skall äga rum under förutsättning att medel finns och i
       enlighet med parternas gällande lagar och andra bestämmelser, riktlinjer och
       program.
 ---pagebreak--- b)   > Kostnader som deltagare i samarbetsverksamheter ådrar sig för detta avtals skull
       skall inte innebära att medel behöver överföras från den ena parten till den andra,
       med undantag för det deltagande som avses i artikel 5 a ii.

                                      ARTIKEL 8

                     Inresor för personal och införsel av utrustning

Vardera parten skall vidta alla rimliga åtgärder och göra det som står i partens förmåga
för att inom ramen för gällande lagar och andra bestämmelser underlätta resa till och från
partens territorium för personal och in- och utförsel av material och utrustning som hör
till deltagare i samarbetsverksamhet enligt detta avtal.

                                      ARTIKEL 9

                       Spridning och användning av information

Forskningsorgan som är etablerade i Sydafrika och som deltar i gemenskapens FoTU-
projekt skall, vad gäller spridning och användning av information och förvaltning,
tilldelande och utövande av immateriell äganderätt som härrör från gemensam forskning,
vara bundna av villkoren för spridning av forskningsresultaten av de särskilda
programmen i gemenskapens FoTU-verksamhet, samt av föreskrifterna i bilagan till detta
avtal.

Forskningsorgan som är etablerade i gemenskapen och som deltar i Sydafrikas FoTU-
projekt skall, vad gäller spridning och användning av information och förvaltning,
tilldelande och utövande av immateriell äganderätt som härrör från gemensam forskning,
ha samma rättigheter och plikter som de sydafrikanska forskningsorganen, och vara
bundna av föreskrifterna i bilagan till detta avtal.

                                      ARTIKEL 10

                                 Territoriell tillämpning

Detta avtal skall å ena sidan gälla inom de områden där fördraget om upprättandet av
Europeiska gemenskapen tillämpas och i enlighet med de villkor som fastställts i det
fördraget, och å andra sidan inom Sydafrikas territorium.

                                      ARTIKEL 11

                      Ikraftträdande, uppsägning och tvistelösning

a)     Detta avtal träder i kraft den dag då parterna skriftligen har underrättat varandra
       om att det som lagligen krävs för att avtalet skall träda i kraft har blivit uppfyllt.

                                            s
 ---pagebreak--- b)     Detta avtal skall slutas för den tidsrymd som omfattas av fjärde ramprogrammet,
       och skall förnyas efter samråd mellan parterna (tyst förlängning) för de särskilda
       program som är avsedda att genomföra framtida ramprogram inom gemenskapen.

c)     Detta avtal får ändras genom överenskommelse mellan parterna. Ändringar skall
       träda i kraft den dag då parterna skriftligen har underrättat varandra om att det
       som lagligen krävs har blivit uppfyllt.

d)     Detta avtal far skriftligen sägas upp när som helst av endera parten med sex
       månaders varsel. Om avtalet löper ut eller sägs upp så skall detta inte påverka
       giltigheten av eller löptiden för något annat arrangemang som slutits i enlighet
       med avtalet eller någon viss rättighet eller skyldighet som har uppstått i enlighet
       med avtalet.

e)     Alla frågor eller tvistemål i samband med tolkningen eller genomförandet av detta
       avtal skall lösas i samförstånd mellan parterna.

ARTIKEL 12

Detta avtal har upprättats på danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska,
nederländska, portugisiska, spanska , svenska och tyska. Samtliga texter är lika giltiga.

På Europeiska gemenskapens vägnar

På Sydafrikas regerings vägnar

                                           *
 ---pagebreak--- BILAGA

BILAGA OM SPRIDNING OCH ANVÄNDNING AV INFORMATION OCH
FÖRVALTNING, TILLDELANDE OCH UTÖVANDE AV IMMATERIELL
ÄGANDERÄTT

I.TILLDELNING OCH UTÖVANDE AV ÄGANDERÄTT

1.   All forskning som utförs i enlighet med detta avtal skal vara gemensam forskning.
     Deltagarna som utför den gemensamma forskningen skall upprätta gemensamma
     teknologiförvaltningsplaner som skall omfatta åtminstone principer för äganderätt
     och användning, inbegripet publicering, av information och immateriell egendom
     som framkommer ur den gemensamma forskningen2.

     Planerna skall godkännas av den behöriga finansinrättningen eller -avdelningen
     hos den part som finansierar forskningen, innan det konkreta avtalet tecknas om
     sådan forskning och utveckling som finansieringen avser. Planerna skall upprättas
     med beaktande av syftet med den gemensamma forskningen, förhållandet mellan
     deltagarnas bidrag,fördelaroch nackdelar med att ge användarrätt per territorium
     eller för användningsområden, krav som följer av tillämplig rätt, behovet av
     förfaranden för lösande av tvister och andra omständigheter som bedöms lämpliga
     av deltagarna. Rättigheter och skyldigheter som rör forskning och information
     som härrör från gästforskare och som berör immaterialrättsfrågor skall också
     beröras av dessa planer.

2.   Information eller immateriell äganderätt som uppstår under gemensam forskning
     och inte berörs av en gemensam teknologiförvaltningsplan skall tilldelas i enlighet
     med de förfaranden som anges i 1.1 i enlighet med de principer som anges i
     planen. Om det råder olika mening och enighet inte kan nås genom det
     överenskomma tvistelösningsförfarandet skall sådan otilldelad information eller
     immateriell egendom ägas gemensamt av alla deltagarna i den gemensamma
     forskning från vilken informationen eller den immateriella äganderätten härrör och
     varje deltagare för vilken denna bestämmelse gäller skall ha rätt att använda
     informationen eller den immateriella äganderätten kommersiellt utan geografisk
     begränsning.

3.   I enlighet med gällande lagar skall vardera parten tillse att den andra parten och
     dess deltagare kan tilldelas immateriell äganderätt i enlighet med de principer som
     anges i avsnitt I i denna bilaga.

4.   Under upprätthållande av konkurrensförhållandena inom de områden som berörs
     av detta avtal skall vardera parten sträva efter att tillse att rättigheter som

2    En beskrivning av sådana gemensamma teknologiförvaltningsplaner finns i tillägget till denna
     bilaga.

                                            .AJO
 ---pagebreak---        förvärvats till följd av detta avtal och arrangemang som gjorts i enlighet med det
       utövas på ett sådant sätt att det särskilt uppmuntrar följande:

i)     Spridning och användning av den information som skapas, yppas eller på annat
       sätt blir tillgänglig i enlighet med avtalet,

ii)    Antagande och tillämpning av internationella normer.

H. COPYRIGHTSKYDDADE ARBETEN

Copyright som tillhör parterna eller deras deltagare skall ges en behandling som
överensstämmer med Bernkonventionen (Parisakten 1971).

m . VETENSKAPLIGA SKRIFTER

Utan att det i övrigt påverkar avsnitt IV och om inte annat överenskommits i en
teknologiförvaltningsplan skall all publicering av resultat från gemensam forskning göras
gemensamt av deltagarna. Utöver denna allmänna regel skall följande förfarande gälla:

1.     Om en part eller offentliga organ hos en part publicerar vetenskapliga eller
       tekniska tidskrifter, artiklar, rapporter, böcker inbegripet video och mjukvara, av
       information som härrör från gemensam forskning i enlighet med detta avtal skall
       den andra parten ha en icke-exlusiv, oåterkallelig rätt att utan att erlägga royalty,
       med utgivarens skriftliga tillstånd för användning i hela världen översätta,
       reproducera, anpassa, utsända och till allmänheten distribuera sådana skrifter.

2.     Parterna skall sträva efter att så långt som möjligt sprida vetenskapliga arbeten
       som härrör från gemensam forskning i enlighet med detta avtal och som
       publicerats av självständiga utgivare.

3.     Alla exemplar av ett copyrightskyddat arbete som skall spridas till allmänheten
       och som utförts enligt denna bestämmelse skall innehålla författarens eller
       författarnas namn om inte en eller flera författare uttryckligen avstår från att
       omnämnas. Exemplaren skall även på ett tydlig sätt erkänna det samarbetsstöd
       parterna lämnat.

IV. E l ÖPPEN INFORMATION

A. Ej öppen skriftlig information

 1.    Vardera parten skall så snart det kan ske och helst i den gemensamma
       teknologiförvaltningsplanen ange den information denne önskar behålla som egen
       i förhållande till detta avtal, med beaktande av bland annat följande kriterier:

       Hemlig information i den meningen att informationen inte, som helhet eller i just
       den framställningen eller sammanställningen för experter inom området är allmänt
       känd eller allmänt tillgänglig med lagliga medel.

                                           A*
 ---pagebreak---        Det faktiska eller potentiella kommersiella värdet av informationen i följd av att
       den är hemlig.

       Föregående skydd för informationen i den meningen att den har varit föremål för
       åtgärder för bibehållande av hemligheten från den person som lagligen har tillgång
       till informationen och åtgärderna under omständigheterna var rimliga.

2.     Det skall normalt krävas att deltagarna tillhandahåller även ej öppen information
       till parterna. Skulle parterna få kännedom om sådan information skall de
       respektera sekretessen och informationen får inte vidare yppas av en part eller
       mellan parterna, utan skriftligt medgivande av den eller de deltagare som äger
       informationen. Dessa begränsningar skall automatiskt upphöra om informationen
       utan förbehåll av innehavaren yppas för experter inom området.

3.     Varje part skall se till att ej öppen information som överlämnas i enlighet med
       detta avtal och dess därav följande sekretesskydd tydligt framstår som sådant för
       den andra parten, till exempel genom lämplig markering eller rubrik som anger
       begränsningen. Detta gäller även för återgivande av denna information, helt eller
       delvis.

4.     Ej öppen information som överlämnas i enlighet med avtalet och erhålls från den
       andra parten får av den mottagande parten spridas till personer inom eller
       anställda hos den mottagande parten eller andra berörda avdelningar eller organ
       hos den mottagande parten sorp särskilt godkänts för den gemensamma forskning
       som bedrivs, under förutsättning att ej öppen information som sprids på detta sätt,
       föregås av ett skriftligt löfte om konfidentialitet och att informationen tydligt
       framstår som sekretesskyddad enligt ovan.

5.     Med föregående skriftligt medgivande från den part som tillhandahåller ej öppen
       information enligt detta avtal får den mottagande parten sprida sådan ej öppen
       information i en större krets än vad som annars tillåts enligt punkt 3 ovan.
       Parterna skall samarbeta för att utveckla förfaranden för att begära och få sådana
       föregående skriftliga medgivanden till större spridning och vardera parten skall
       ge sådana medgivanden i den utsträckning deras egna riktlinjer, lagar och övriga
       bestämmelser så medger.

B. Ej öppen information som inte är skriftlig

Ej öppen information som inte är skriftlig eller annan konfidentiell eller hemlig
information som tillhandahålls vid seminarier och andra sammanträden som anordnas
enligt detta avtal, eller information som härrör från utsändandet av personal, användning
av installationer, eller från gemensamma projekt skall av parterna eller deras deltagare
behandlas i enlighet med de principer som anges i avsnitt IV a ovan, dock under
förutsättning att mottagaren av sådan ej öppen eller på annat sätt konfidentiell eller, hemlig
information i förväg skriftligen har uppmärksammats på att den information som kommer
att lämnas är av konfidentiell art.

                                            M.
 ---pagebreak--- C. övervakning

Vardera parten skall efter bästa förmåga se till att ej öppen information som parten tar
emot enligt detta avtal övervakas på det sätt som bestäms i avtalet. Om någondera parten
finner att denne kommer att, eller kanförväntaskomma att inte kunna svara mot icke-
spridningsbestämmelserna i punkt A och B ovan så skall den parten omgående underrätta
den part som kan komma att beröras av spridningen. Berörda parter skall därefter
överlägga för att fastställa ett lämpligt handlingssätt.

                                         /K
 ---pagebreak--- TILLÄGG

NORMALT INNEHÅLL I GEMENSAMMA
TEKNOLOGIFÖRVALTNINGSPLANER

En gemensam teknologiförvaltningsplan är en del av det avtal som skall slutas mellan
deltagarna i ett gemensamt projekt för forskning, vari deras olika rättigheter och
skyldigheter skall fastställas. I fråga om immateriell egendom skall planen normalt beröra
bland annat äganderätt, skydd, användarrätt för forsknings- och utvecklingsändamål,
utnyttjande och spridning inklusive anordningar för gemensam publikation, rättigheter och
skyldigheter för gästforskare och tvistelösningsförfaranden. Planen kan också beröra
förgrunds- och bakgrundsinformation, regler om yppande av ej öppen information,
licensgivning och vad som skall presteras.

                                          A*4
 ---pagebreak---                             FINANSIERINGSÖVERSIKT

1.     Åtgärdens beteckning

Internationellt forskningssamarbete: samarbetsavtal inom forskning och teknik med
Sydafrika

2.     Berörda budgetposter

Resekostnader för EG-tjänstemän och EG-experter skall täckas av de särskilda
budgetposterna för särprogrammen i gemenskapens fjärde ramprogram för forskning och
teknisk utveckling/EG-delen.

3.     Rättslig grund

Artikel 130i och 130m tillsammans med artikel 228 i Romfördraget.
Rådets och Europaparlamentets beslut 1110/94/EG av den 26 april 1994 och 616/96/EG
av den 25 mars 1996.

4.     Beskrivning av åtgärden

4.1    Allmänt mål

Det viktigaste målet är att stimulera samarbetet inom forskning och teknisk utveckling
mellan EG och Sydafrika, i form av forskningsprojekt som omfattas av ramprogrammet.

4.2    Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning

Avtalet skall slutas för den period som omfattas av ramprogrammet (1994-1998) och kan
förlängas efter överenskommelse mellan parterna (tyst förlängning) för alla särskilda
program som syftar till genomförandet av framtida ramprogram. Avtalet kan sägas upp
när som helst av endera parten med sex månaders skriftlig varsel.

5.     Klassificering av utgifter och inkomster

5.1    Icke-obligatoriska utgifter

5.2    Differentierade anslag

6.     Typ av utgifter och inkomster

                                       /t?
 ---pagebreak--- Finansiering av resor till Sydafrika för gemenskapens tjänstemän, organisation av
workshops, seminarier och möten i Europa och Sydafrika.

7.        Budgetkonsekvenser

7.1      Metod för att beräkna åtgärdens totala årliga kostnad (uppskattning)

         a.       Förberedande verksamhet, utvärdering av samarbetet: Möten för
                  gemensamma samarbetskommittén för forskning och teknik,
                  informationsutbyte, besök av tjänstemän och experter till Sydafrika.
                                                                            50 000 ecu

         b.       Vetenskapliga och tekniska workshops/möten                  60 000 ecu

                                                       Totalt:          110 000 ecu/år

         7.2      Ungefärlig årlig indelning (miljoner ecu)

                     1995       1996       ....1997     1998         1999 +       2000+    TOTALT
      Åtaganden   2599,467    2836,804   3164,853     3162,876   -            -            11764,000
      Betal-      694,567     2010,940   2402,509     3284,733   2054,287     1316,964     11764,000
      ningar

8.        Bestämmelser om bedrägeribekämpning

Vid varje stadium av undertecknandet och genomförandet av forskningskontrakten
förekommer ett flertal administrativa och finansiella kontroller. Bland dessa märks:

Före kontraktslutandet

          Inledningsvis väljs förslagen ut på grundval av projektens vetenskapliga meriter
          och hur realistiskt forskningskostnaderna kalkylerats i förhållande till projektets
          innehåll, längd och potentiella resultat.

          Analys av de finansiella uppgifter som lämnas in av de sökande på
          kontraktförhandlingsfomuläret.

Efter kontraktslutandet

                                             M>
 ---pagebreak---        Kontroll av utgifterna på olika nivåer (finansiellt och vetenskapligt) före
       utbetalning.

       Intern granskning utförd av styrekonom.

      Granskning på plats som skall göra det möjligt att upptäcka fel och andra
      oegentligheter genom kontroll av styrkande dokument. För att oka dessa
      kontrollers effektivitet har kommissionen inrättat en granskningsenhet som
      samordnar alla kontroller. Kontrollerna utförs antingen av granskningsenhetens
      medlemmar eller av revisionsfirmor som kommissionen slutit kontrakt med, under
      ledning av personal från granskningsenheten.

       Inspektion på plats utförd av kommissionens styrekonom och Europeiska unionens
       revisionsrätt.

9.     Analys av kostnadseffektivitet

9.1    Särskilda mål. Målgrupp

       Avtalet skall göra det möjligt för gemenskapen och Sydafrika att på grundval av
       principen om ömsesidiga förmåner dra nytta av den vetenskapliga och tekniska
       utveckling som uppnås inom ramen för parternas gemensamma
       forskningsprogram, genom att de sydafrikanska forskarna och Sydafrikas
       industrisektor deltar i gemenskapens forskningsprojekt, och genom oberoende och
       icke-subventionerat deltagande av organisationer som är etablerade i gemenskapen
       i sydafrikanska forskningsprojekt.

       Såväl forskarna som industrisektorn och allmänheten inom EG och i Sydafrika
       kommer att kunna dra nytta av samarbetets direkta och indirekta effekter.

9.2    Skäl för åtgärden

Det är nödvändigt att använda medel ur gemenskapsbudgeten, eftersom det planerade
samarbetet omfattas av genomförandet av ramprogrammet, inbegripet dess budgetdel:
Sydafrikas deltagande i vissa särskilda program, och administrativa utgifter för
gemenskapen (resor för gemenskapstjänstemän, organisation av seminarier i gemenskapen
och i Sydafrika).

9.3    Uppföljning och utvärdering av åtgärden

Samarbetsavtalet kommer regelbundet att utvärderas av de berörda enheterna inom
kommissionen. Utvärderingen skall omfatta följande:

a.     Informationsinsamling:
       Utgående från uppgifter från ramprogrammets särskilda program.

b.     Allmän utvärdering av verksamheten:

                                        A%-
 ---pagebreak---       En utvärdering av hela samarbetsverksamheten inom ramen för detta avtal skall
      företas av kommissionen vid slutet av varje år.

10.   Administrativa utgifter

      Kommissionen begär ingen extra budgetpostförförvaltningenav avtalet.
      Inga tjänstemän skall särskilt utnämnas för att förvalta avtalet.
      Samarbetsverksamheten och genomförandet av avtalet kommer att skötas av
      personal som avsatts till de särskilda programmen inom ramen för det pågående
      ramprogrammet och eventuella framtida ramprogram.

                                     A%
 ---pagebreak---                                                                     ISSN 1024-4506

                                                        KOM(96) 423 slutlig

                                               DOKUMENT

SV                                                                        11 15

                                    Katalognummcr : CB-CO-96-418-SV-C

                                                               ISBN 92-78-07904-9

Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer
L-2985 Luxemburg

                                           y(^>