               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 30.11.2018
            COM(2018) 776 final
            Rekommendation till
            RÅDETS BESLUT
            om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett avtal mellan Europeiska unionen och varje enskilt sydligt land inom den europeiska grannskapspolitiken för att nå en överenskommelse om villkoren för att utvidga tillhandahållandet av European Geostationary Navigation Overlay Service (Egnos) till den europeiska grannskapspolitiken

               MOTIVERING

               1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

               •Motiv och syfte med förslaget

               Egnos (European Geostationary Navigation Overlay System) gör befintliga öppna satellitnavigeringssignaler lämpliga för säkerhetskritiska tillämpningar i transportmedel, såsom flygande och landande luftfartyg när ingen eller nästan ingen markbaserad utrustning för radiostöd finns tillgänglig.

               Egnos och Galileo är Europeiska unionens två satellitnavigeringsprogram som regleras av GNSS-förordningen
                  1
               .

               Samarbete på området satellitnavigering mellan de sydliga länderna inom den europeiska grannskapspolitiken
                  2
                och EU är en del av EuroMeds transportsamarbete. Inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken
                  3
                bygger EuroMeds transportsamarbete på den ram som inrättades i Barcelona (1995) och som sedan 2008 utvecklats till unionen för Medelhavsområdet enligt den gemensamma förklaring
                  4
                som antogs vid stats- och regeringschefernas möte.

                  I artikel 2.5 tredje stycket i förordning (EU) nr 1285/2013 (GNSS-förordningen)
                     5
                   fastställs att Egnossystemets geografiska täckning får utvidgas till länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, med förbehåll för den tekniska genomförbarheten och på grundval av internationella avtal. Sådana utvidgningar får inte försena arbetet med att utvidga Egnos geografiska täckning till medlemsstaternas territorier i Europa.

               Egnos utvidgning till de sydliga länderna inom den europeiska grannskapspolitiken (nedan kallade de sydliga EGP-länderna) uppfyller dessa kriterier och kommer att inledas så snart vissa av Egnos markstationer installerats utanför Europa. Den har två mål: att stärka Egnos täckning i EU:s utkanter och att tillhandahålla täckning i de sydliga EGP-länderna så att användarna börjar använda systemet.

               Egnos utvidgning till de sydliga EGP-länderna kommer inte att försena arbetet med att utvidga Egnos geografiska täckning i EU. Tvärtom kommer täckningen att förbättras i EU:s sydliga/sydöstra/sydvästra regioner, framför allt på de portugisiska och spanska öarna i Atlanten, på Cypern och Malta samt i Grekland och i Italien.

               I en analys som Europeiska rymdorganisationen gjorde 2015
                  6
               , och som styrktes av näringslivets erbjudande 2017 att utveckla version 3 av Egnos, bekräftades det att utvidgningen var tekniskt genomförbar. I analysen drogs också slutsatsen att tre Egnosmarkstationer var tillräckligt för att täcka de sydliga EGP-ländernas hela luftrum.

               Sedan 2009 har berörda avdelningar på kommissionen samarbetat med Europeiska utrikestjänsten för att utvidga täckningen av Egnos till södra Medelhavsområdet (dvs. de sydliga EGP-länderna) och för att där införa Egnos tjänst för skydd av människoliv inom luftfarten och andra transportområden. Att utvidga täckningen av Egnos gynnar alla. För EU innebär det stärkta band med grannländerna och möjligheter till marknadstillträde för EU:s näringsliv, medan de sydliga EGP-länderna kommer att få tillgång till Egnos till ett mycket rimligt pris jämfört med de offentliga investeringar som EU hittills gjort.

               Betydande framsteg har gjorts under åren och intresset från transportmyndigheterna i de sydliga EGP-länderna har varit stort. De anser att Egnos tjänst för skydd av människoliv är ett effektivt verktyg för att uppfylla Internationella civila luftfartsorganisationens (Icao) krav samt att den tillhandahåller möjliggörande teknik för nya tjänster och tillämpningar på andra transportområden och områden som inte gäller transport.

                     7
                  Sex av de sydliga EGP-länderna uttryckte sålunda formellt på högsta politiska nivå 2014–2016 att de är intresserade av att sluta ett internationellt Egnosavtal med EU.

               Det är lämpligt att EU svarar positivt på de förväntningar som de sydliga EGP-länderna har på Egnos tjänst för skydd av människoliv. Att en utvidgning av Egnos är strategiskt betydelsefull framgår tydligt av den verksamhet som andra tillhandahållare av globala system för satellitnavigering bedriver i regionen.

                  I ett särskilt bilateralt internationellt avtal om Egnos med varje enskilt sydligt EGP-land kommer lämpliga styrelseformer och varje parts roll och ansvar att fastställas samt beslut fattas om det finansiella ansvaret för utveckling och drift av den infrastruktur som behövs för att tillhandahålla Egnosbaserade tjänster i alla sydliga EGP-länder.

               Säkerhetsaspekterna av en utvidgning av Egnos till de sydliga EGP-länderna, som även omfattar Europeiska utrikestjänstens bedömning av den geopolitiska situationen i regionen, har beaktats i denna rekommendation. Säkerhetaspekterna kommer att övervakas även framöver och följas upp under förhandlings- och installationsfaserna. Hit hör val av platser för installation av Egnos markinfrastruktur och skyddet av dem under Egnos driftsfas i de sydliga EGP-länderna.

               •Förenlighet med befintliga bestämmelser inom området

               Utvidgningen av Egnos till de sydliga EGP-länderna ingår i den regionala transporthandlingsplanen 2014–2020 och ingick i resolutionen om unionen för Medelhavsområdet 2013 och 2014.

               En utvidgad täckning för Egnos tjänst för skydd av människoliv till Nordafrika och Mellanöstern kommer att erbjuda hög säkerhet vid landning, även på små och regionala flygplatser och turistflygplatser. Säkerhetsnivån kommer därför att harmoniseras i EU och de sydliga EGP-länderna, och användningen av Egnos öka inom de flygbolag som trafikerar mellan de två regionerna.

               Slutligen är Egnos utvidgning till de sydliga EGP-länderna förenlig med andra liknande utvidgningar av Egnos eller Egnosbaserade system, nämligen den liknande utvidgningen till Ukraina
                  8
               , samt installerandet av oberoende satellitbaserade tilläggstjänster baserade på Egnosteknik i Afrika, med början i de sjutton ASECNA-länderna
                  9
               . Egnos kommer därför att säkerställa en enhetlig täckning över de europeiska och afrikanska kontinenterna och möjliggöra säkrare flygningar och landningar.

               •Förenlighet med unionens politik inom andra områden

               De europeiska satellitnavigeringssystemen är vitala för EU:s strategi att säkerställa full integration av land-, sjö- och lufttransportinfrastruktur för att uppnå en säker, friktionsfri, ekonomisk och miljövänlig navigering. Systemen har främjats internationellt, bl.a. genom undertecknandet av samarbetsavtal om satellitnavigering med länder som Marocko, Ukraina, USA, Norge, Schweiz och Sydkorea.

               Inom flygledningstjänsten strävar alla sydliga EGP-länder efter att uppfylla Icaos krav på prestandabaserad navigation (PBN). Egnos är en viktig drivkraft för att modernisera flygledningstjänsten i Europa och genomföra det gemensamma europeiska luftrummet. Utvidgningen till de sydliga EGP-länderna kommer att minska fragmenteringen av flygnavigeringstjänsterna i Medelhavsområdet. Egnos täckning av de sydliga EGP-länderna kommer också att bidra till att skapa ett integrerat transportområde i Europa och Medelhavsområdet med närmare en miljard människor i EU och dess grannländer.

               2.RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN

               •Rättslig grund

                  Artikel 218.3 och 218.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

               •Subsidiaritetsprincipen (för icke-exklusiv befogenhet)

                  Målen i förslaget kan inte uppnås av medlemsstaterna eftersom satellitnavigeringsprogrammet Egnos är ett europeiskt initiativ som förvaltas av Europeiska kommissionen. Tillämpningsområdet för de avtal som man ska förhandla om kan därför inte begränsas till en enda medlemsstat eller en grupp av medlemsstater, utan gäller EU som helhet.

                  Alternativa lösningar (såsom ett nät av bilaterala förbindelser mellan EU:s medlemsstater och varje enskilt sydligt EGP-land) skulle innebära en hög risk för ineffektivitet, förseningar och inkonsekvenser, något som snabbt skulle kunna omvandlas till högre kostnader som skulle belasta unionsbudgeten. Om inget samarbete inleds mellan EU och enskilda sydliga EGP-länder om tillhandahållande av Egnostjänster innebär det förlorade möjligheter för näringslivet i EU, och skulle strategiskt sett försvaga EU:s inflytande i området.

                  Enligt artikel 29 i förordning (EU) nr 1285/2013 får unionen ingå avtal med tredjeländer och internationella organisationer i samband med programmen enligt förfarandet i artikel 218 i EUF-fördraget.

               •Proportionalitetsprincipen

                  Avtalet står i proportion till de avsedda målen.

               •Val av instrument

                  I artikel 29 i förordning (EU) nr 1285/2013 fastställs uttryckligen att unionen får sluta internationella avtal om Egnos. Dessutom fastställs uttryckligen i artikel 2.5 tredje stycket i samma förordning att Egnossystemets geografiska täckning får utvidgas till andra regioner i världen, bl.a. till länder inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. Enligt artikeln ska detta ske genom ett internationellt avtal med förbehåll för att utvidgningen är tekniskt genomförbar.

               3.RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR

               •Samråd med berörda parter

               Användningen av satellitbaserade tilläggstjänster som Egnos i de sydliga EGP-länderna har utvärderats ur såväl ett socioekonomiskt som tekniskt perspektiv. Resultaten från analysen har vidarebefordrats till och diskuterats med parter och myndigheter i de sydliga EGP-länderna vid flera tillfällen under de år man samarbetat i frågan.

               Mellan 2007 och 2015 installerade EuroMed GNSS I- och II-projekten, som finansierades av kommissionen, viss Egnosmarkinfrastruktur för att tillhandahålla ett minimum av täckning och överföra teknisk sakkunskap, utföra test och försök vad gäller kapacitetsuppbyggnad med lokala civila luftfartsmyndigheter, användare av luftrum och tillhandahållare av flygtrafiktjänster för att testa landningsförfaranden och utvärdera fördelar. I det här sammanhanget gjordes också en rättslig bedömning som fastställde det luftfartsspecifika ICAO-regelverket som tillhandahållandet av tjänster ska grunda sig på samt detaljerade satellitnavigeringsstrategier och genomförandeplaner för varje land.

               En kostnadsnyttoanalys per land gjordes också. Den bekräftade de positiva nettoeffekterna av att utvidga Egnos till de sydliga EGP-länderna och underströk de positiva effekterna av Egnos för varje enskilt EGP-land inom luftfarten och den multimodala transporten. Enligt analysen skulle nettofördelarna uppgå till mer än en miljard euro för hela den sydliga EGP-regionen. Parterna i de sydliga EGP-länderna deltog fullt ut i analyserna och resultaten har vidarebefordrats till och diskuterats med företrädare för och aktörer i de sydliga EGP-länderna under flera workshoppar. I slutsatserna från samtliga EuroMed GNSS-arbetsgrupper 2013, 2012 och 2011 uppmanades kommissionen att fullborda Egnos täckning av de sydliga EGP-ländernas luftrum.

                  EU:s rymdindustri i tidigare led kommer att dra nytta av marknaden för installation av markinfrastruktur och rymdindustrin i senare led (när det gäller Egnostillämpningar) kommer att dra nytta av tillgången till en större marknad. Det tekniska samarbetet och de tekniska förbindelserna mellan transportmyndigheter/aktörer inom EU och deras motparter i de sydliga EGP-länderna kommer också att öka den ömsesidiga nyttan och de långsiktiga strategiska effekterna.

                  Det har också bekräftats att Egnos utvidgning till de sydliga EGP-länderna inte kommer att försena arbetet med att utvidga Egnossystemets geografiska täckning till medlemstaternas territorier i Europa.

               •Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden

                  Fackområden och sakkunskap

                  Experter på satellitnavigering, experter på områden som omfattas av användningen av exakt satellitnavigering (luft- och sjöfart, järnvägar, vägtransporter, jordbruk, fysisk planering, etc.).

                  Metoder som använts

                  Omfattande samråd och diskussioner med relevanta myndigheter, motparter och användare under två projekt som finansierats av EuroMed-programmet (EuroMed GNSS I, 2007–2011, och EuroMed GNSS II, 2012–2015). Analyser och forskning som gjorts av industrikonsortier, EU/medlemsstater och byråer i de sydliga EGP-länderna.

                  De viktigaste organisationer och experter som rådfrågats

                  Transportministerier, civila luftfartsmyndigheter, flygplatser, flygbolag i alla sydliga EGP-länder. Europeiska rymdorganisationen, European Satellite Services Provider, Europeiska byrån för GNSS (GSA), Europeiska utrikestjänsten, experter inom rymdindustri/satellitnavigering och luftfart samt företag inom EU och de sydliga EGP-länderna (t.ex. den algeriska rymdorganisationen).

               Grundläggande rättigheter

                  Förslaget får inga följder för skyddet av de grundläggande rättigheterna.

               4.BUDGETKONSEKVENSER

                  Utgifterna för att bygga upp infrastruktur för tillhandahållande av satellitbaserade tilläggstjänster baserade på Egnos i varje sydligt EGP-land kommer att täckas av unionsfonder, särskilt de som finansierar EU:s grannskapspolitik. De extra driftsutgifterna för användningen av satellitbaserade tilläggstjänster baserade på Egnos i varje sydligt EGP-land kommer att finansieras av varje enskilt sydligt EGP-land.

                  Avtalet får inga konsekvenser för den del av unionens budget som tilldelats GNSS-programmen. I enlighet med artikel 2.5 sista stycket i förordning (EU) nr 1285/2013 kommer kostnaderna för en utvidgning inte att täckas av de medel som tilldelats Galileo- och Egnosprogrammen.

               Rekommendation till

               RÅDETS BESLUT

               om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett avtal mellan Europeiska unionen och varje enskilt sydligt land inom den europeiska grannskapspolitiken för att nå en överenskommelse om villkoren för att utvidga tillhandahållandet av European Geostationary Navigation Overlay Service (Egnos) till den europeiska grannskapspolitiken

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 218.3 och 218.4,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

               av följande skäl:

               (1)Villkoren i artikel 2.5 i förordning (EU) nr 1285/2013 är uppfyllda vad gäller teknisk genomförbarhet och försäkran om att arbetet med att utvidga Egnossystemets geografiska täckning till medlemsstaternas alla territorier inte kommer att försenas.

               (2)I förordning (EU) nr 1285/2013 fastställs att unionen är ägare till samtliga materiella tillgångar och innehavare till samtliga immateriella rättigheter som skapas eller utvecklas inom ramen för Egnosprogrammet, att unionen kan sluta avtal med tredjeländer och internationella organisationer inom ramen för detta program och att kostnaderna för all utvidgning av Egnossystemets täckning utanför Europa inte får täckas av de budgetmedel som fördelas enligt den här förordningen.

               Förhandlingar bör inledas i syfte att sluta ett avtal med varje enskilt sydligt land inom den europeiska grannskapspolitiken för att fastställa villkoren för tillhandahållande av satellitbaserade tilläggstjänster baserade på European Geostationary Navigation Overlay Service (Egnos) i de sydliga EGP-länderna.

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

               Artikel 1

               Kommissionen bemyndigas härmed att på unionens vägnar förhandla om ett internationellt avtal med varje enskilt sydligt EGP-land om villkoren för tillhandahållande av satellitbaserade tilläggstjänster baserade på Egnossystemet i sydliga EGP-länder.

               Artikel 2

               Förhandlingsdirektiven anges i bilagan.

               Artikel 3

               Förhandlingarna ska föras i samråd med [ska fyllas i av rådet: namnet på kommittén bestående av företrädare för medlemsstaterna].

               Artikel 4

               Detta beslut riktar sig till kommissionen.

               Utfärdat i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        Med Egnossystemet avses den rymd- och markinfrastruktur samt den hård- och mjukvara som gör det möjligt att tillhandahålla Egnos signal för skydd av människoliv (EGNOS Safety of Life (SoL) signal). Denna signal omvandlas till en Egnostjänst när lokala civila luftfartsmyndigheter godkänner den enligt internationella luftfartsbestämmelser. Med Egnosprogrammet avses förvaltningen av både Egnossystemet och Egnostjänsten som anförtrotts Europeiska kommissionen.

                     (2)

                        För närvarande: Marocko, Algeriet, Tunisien, Libyen, Egypten, Syrien, Jordanien, Palestina*, Israel och Libanon. Enligt bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 232/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett europeiskt grannskapsinstrument. (*) Denna beteckning ska inte uppfattas som ett erkännande av en palestinsk stat och påverkar inte de enskilda medlemsstaternas ståndpunkter i frågan.

                     (3)

                        GEMENSAMT MEDDELANDE TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET,

                     EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN Översyn av den europeiska grannskapspolitiken, JOIN(2015) 50 final.

                     (4)

                  http://ufmsecretariat.org/wp-content/uploads/2012/09/ufm_paris_declaration1.pdf

                     (5)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1285/2013 av den 11 december 2013 om uppbyggnad och drift av de europeiska satellitnavigeringssystemen och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 876/2002 och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 683/2008.

                     (6)

                        ESA, EGNOS Project Office (EPO), FWC-2 WP-STA-004, 12 mars 2015.

                     (7)

                        Algeriet, Tunisien, Libyen, Jordanien, Libanon och Israel riktade skrivelser till kommissionsledamöter.

                     (8)

                        Den 12 april 2018 antog Europeiska unionens råd ett beslut (6934/18) som bemyndigade kommissionen att inleda förhandlingar om ett internationellt avtal med Ukraina om utvidgning av Egnos till landets luftrum.

                     (9)

                        Kommissionen undertecknade den 8 december 2016 ett samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och byrån för flygtrafiksäkerhet i Afrika och Madagaskar (ASECNA) om utveckling av satellitnavigering och tillhandahållande av tilläggstjänster för civil flygtrafik inom ASECNA:s behörighetsområde.

    ---documentbreak---

               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 30.11.2018
            COM(2018) 776 final
            BILAGA
            till
            Rekommendation till RÅDETS BESLUT
            Godkännande av innehållet i ett utkast till kommissionens förordning om ändring av förordning (EU) nr 702/2014 genom vilken vissa kategorier av stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

               BILAGA
                  Direktiv för förhandlingarna om ett avtal mellan Europeiska unionen och varje sydligt land inom den europeiska grannskapspolitiken för att fastställa villkoren för tillhandahållande av satellitbaserade tilläggstjänster baserade på European Geostationary Navigation Overlay Service (Egnos) i de sydliga EGP-länderna

               (1)Kommissionen kommer att förhandla om ett internationellt avtal med varje enskilt sydligt land inom den europeiska grannskapspolitiken för tillhandahållande av satellitbaserade tilläggstjänster baserade på European Geostationary Navigation Overlay Service (Egnos) i de sydliga EGP-länderna.

               (2)Kommissionen ska förhandla i samråd med [x], som är en särskild kommitté, och ska rapportera om resultatet av förhandlingarna, och, vid behov, om alla problem som kan uppstå under förhandlingarna.

               1.SYFTET MED FÖRHANDLINGARNA

               Syftet med förhandlingarna är att nå avtal om fastställande av villkoren för samarbete med varje enskilt sydligt EGP-land om tillhandahållande av satellitbaserade tilläggstjänster baserade på Egnossystemet i sydliga EGP-länder.

               2.AVTALETS RÄCKVIDD

               Varje avtal ska omfatta framför allt följande områden:

               (1)Bestämmelser om samarbete: samarbete för att bygga upp och driva satellitbaserade tilläggstjänster i EGP-länderna. Hit hör bl.a. främjande av Egnosprogrammet och Egnostjänster, stöd till genomförandet och driften av dem, samarbete rörande frekvenser (utan att det påverkar EU:s förfaranden
                  1
               ), standardisering och alla de frågor om satellitnavigeringssystem som behandlas av internationella organisationer och sammanslutningar samt forskning och utveckling. Samarbetet måste vara förenligt med befintliga samarbetsavtal och förpliktelser, inklusive vad gäller icke-spridning och exportkontroll
                  2
               . Avtalet ska inte påverka nationella säkerhetsåtgärder.

               (2)Finansiella bestämmelser: varje sydligt EGP-lands bidrar till de extra driftskostnaderna för underhåll av Egnossystemet när täckningen av det utvidgas till de sydliga EGP-länderna för att möjliggöra tjänsten för skydd av människoliv. Finansiellt stöd från EU för att utvidga tjänsten för skydd av människoliv till de sydliga EGP-länderna. I enlighet med artikel 2.5 sista stycket i förordning (EU) nr 1285/2013 får detta stöd på inga villkor finansieras med de budgetbidrag som är avsedda för de europeiska satellitnavigeringssystemen och som omfattas av artikel 9 i samma förordning.

               (3)Fastställande av lämpliga samarbetsmekanismer för förvaltningen av avtalet, fastställande av lämpliga ansvarsregler för tillhandahållande av Egnostjänster. Garantier från varje sydligt EGP-lands sida att alla EU-ägda eller av EU hyrda Egnosanläggningar på landets territorium ges lämplig status (privilegier, immunitet etc.), och garantier för att varje sydligt EGP-land på nödvändigt sätt kommer att övervaka, informera om och skydda Egnossystem och Egnosanläggningar; bestämmelser om tvistlösning mellan parterna.

               (4)Iakttagande av relevanta bestämmelser i fördragen och tillämplig EU-lagstiftning, inklusive förordning (EU) nr 1285/2013
                  3
                och förordning (EU) nr 912/2010
                  4
               , framför allt vad gäller styrningen av Egnosprogrammet.

               (5)Förenligheten med säkerhetskrav vad gäller de element i Egnossystemet som ska installeras på de sydliga EGP-ländernas territorium.

               (6)Införandet av en klausul om uppsägning som gör det möjligt att åtgärda situationer där ett enskilt sydligt EGP-land inte respekterar skyldigheterna i avtalet.

                     (1)

                        Radiospektrumpolitiken på grundval av Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002 (radiospektrumbeslut) som fastställer samordningen av radiospektrumfrågor på EU-nivå, inklusive samordningen med Europeiska post- och telesammanslutningens (Cept) ansvar för tekniska aspekter och företrädandet av EU:s intressen i Internationella teleunionen (ITU).

                     (2)

                        EGT L 159, 30.6.2000, Wassenaaravtalet och kontrollsystemet för missilteknik.

                     (3)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1285/2013 av den 11 december 2013 om uppbyggnad och drift av de europeiska satellitnavigeringssystemen och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 876/2002 och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 683/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 1).

                     (4)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 912/2010 av den 22 september 2010 om inrättande av Europeiska byrån för GNSS och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1321/2004 om inrättandet av strukturer för förvaltningen av de europeiska programmen för satellitbaserad radionavigering och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 683/2008 (EUT L 276, 20.10.2010, s. 11).


               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 21.11.2018
            COM(2018) 805 final
            Rekommendation till
            RÅDETS REKOMMENDATION
            för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Ungern
            {SWD(2018) 504 final}

               Rekommendation till

               RÅDETS REKOMMENDATION

               för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Ungern

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 121.4,

               med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken,
                  1
                särskilt artikel 10.2 andra stycket,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

               av följande skäl:

               (1)Den 22 juni 2018 beslutade rådet i enlighet med artikel 121.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) att en betydande avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet kunde konstateras i Ungern och utfärdade en rekommendation om att Ungern skulle vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga utgifterna
                  2
                år 2018 inte överskrider 2,8 %, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 1,0 % av BNP.
                  3
                Ungern rekommenderades vidare använda alla oförutsedda inkomster till att minska sitt underskott och att dess budgetkonsolideringsåtgärder bör säkerställa en varaktig förbättring av det strukturella saldot i de offentliga finanserna på ett tillväxtfrämjande sätt. Rådet fastställde en tidsfrist fram till den 15 oktober 2018 för Ungerns rapport om vilka åtgärder som vidtas till följd av den rekommendationen.

               (2)Den 13 juli 2018 rekommenderade rådet Ungern att säkerställa att landet under 2018 följer rådets rekommendation av den 22 juni 2018 för att korrigera den betydande avvikelsen från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet
                  4
               . Inför 2019 rekommenderades Ungern säkerställa att den nominella ökningen av primära offentliga nettoutgifter inte överstiger 3,9 %, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,75 % av BNP.

               (3)Den 18–19 september 2018 genomförde kommissionen ett utökat övervakningsuppdrag i Ungern för att utföra kontroller på plats med stöd av artikel -11.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97. Efter att ha översänt sina preliminära resultat till de ungerska myndigheterna för synpunkter lade kommissionen fram resultaten för rådet den 21 november 2018. Dessa resultat har därefter offentliggjorts.

               (4)Den 15 oktober 2018 överlämnade de ungerska myndigheterna en rapport om de åtgärder som vidtagits till följd av rådets rekommendation av den 22 juni 2018
                  5
               . Mot bakgrund av de uppgifter som myndigheterna lämnade i sin rapport och den samlade bedömning som utgår från höstprognosen 2018 slog rådet den 21 november 2018 fast att Ungern inte har vidtagit effektiva åtgärder till följd av rådets rekommendation av den 22 juni 2018.

               (5)Det är mot bakgrund av Ungerns underlåtenhet att vidta effektiva åtgärder och landets stora ackumulerade avvikelse från den lämpliga anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet lämpligt att i enlighet med artikel 121.4 i EUF-fördraget rikta en reviderad rekommendation till denna medlemsstat om de åtgärder som bör vidtas.

               (6)Enligt kommissionens höstprognos 2018 ökade Ungerns strukturella underskott med 1,7 % av BNP till 3,4 % 2017 och kommer att försämras med ytterligare 0,4 % av BNP till 3,8 % 2018. Det betyder att det strukturella underskottet 2018 kommer att avvika från det medelfristiga budgetmålet på 1,5 % med 2,3 % av BNP.

               (7)För att korrigera de ackumulerade avvikelserna och få Ungern att återgå till en lämplig anpassningsbana efter landets tidigare misslyckanden med att uppnå målen bör ytterligare, ihållande ansträngningar göras utöver den rekommenderade årliga strukturella anpassning på 0,75 % av BNP 2019 som angavs i rådets rekommendation till Ungern den 13 juli 2018. En ytterligare ansträngning på 0,25 % av BNP förefaller vara lämplig med tanke på storleken på den konstaterade betydande avvikelsen från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga målet. Detta kommer att påskynda anpassningen tillbaka till det medelfristiga budgetmålet.

               (8)Den förbättring av det strukturella saldot på 1,0 % av BNP som krävs 2019 förutsätter en nominell ökning av primära offentliga nettoutgifter på högst 3,3 % 2019.

               (9)Den strukturella förbättringen på 1,0 % av BNP 2019 kräver att åtgärder vidtas som ger ett sammantaget resultat på 0,5 % av BNP i strukturella termer jämfört med det nuvarande referensscenariot för 2019 i kommissionens höstprognos 2018, givet den beräknade förbättringen av det strukturella saldot 2019.

               (10)De krav inför 2019 som ingår i denna rekommendation ersätter motsvarande krav i den finanspolitiska rekommendationen i rådets rekommendation till Ungern den 13 juli 2018.

               (11)Ungern bör senast den 15 april 2019 rapportera till rådet vilka åtgärder som vidtas till följd av denna rekommendation, eventuellt som en del av det konvergensprogram som ska inlämnas enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 1466/97.

               (12)Denna rekommendation bör offentliggöras.

               HÄRIGENOM REKOMMENDERAS ATT UNGERN

               (1)vidtar nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen av primära offentliga nettoutgifter inte överstiger 3,3 % 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 1,0 % av BNP, och därmed återgår till en lämplig anpassningsbana mot det medelfristiga budgetmålet,

               (2)använder alla oförutsedda inkomster till att minska sitt underskott och att budgetkonsolideringsåtgärder säkerställer en varaktig förbättring av det strukturella saldot i de offentliga finanserna på ett tillväxtfrämjande sätt,

               (3)senast den 15 april 2019 rapporterar till rådet vilka åtgärder som vidtagits till följd av denna rekommendation. Rapporten bör ange tillräckligt specificerade och trovärdigt aviserade åtgärder, inbegripet varje åtgärds budgeteffekt, samt uppdaterade och detaljerade budgetprognoser för 2019.

               Denna rekommendation riktar sig till Ungern.

               Utfärdad i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Primära offentliga nettoutgifter omfattar totala offentliga utgifter exklusive ränteutgifter, utgifter för EU-program som motsvaras fullt ut av inkomster från EU-fonder samt icke-diskretionära förändringar i utgifter för arbetslöshetsförmåner. Nationellt finansierade fasta bruttoinvesteringar är utjämnade över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller lagstadgade inkomstökningar är inräknade. Engångsåtgärder på såväl inkomst- som utgiftssidan är avräknade.

                     (3)

                        EUT C 223, 27.6.2018, s. 1.

                     (4)

                        Rådets rekommendation av den 13 juli 2018 om Ungerns nationella reformprogram 2018 och avgivande av rådets yttrande om Ungerns konvergensprogram 2018 (EUT C 320, 10.9.2018, s. 72).

                     (5)

                        https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_en


               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 20.12.2017
            COM(2017) 809 final
            Rekommendation till
            RÅDETS BESLUT
            om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Arabrepubliken Egypten om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Arabrepubliken Egypten som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism

               MOTIVERING

               1.BAKGRUND TILL REKOMMENDATIONEN

               I vår globaliserade värld blir den grova brottsligheten och terrorismen alltmer internationella och mångskiftande, varför brottsbekämpande myndigheter bör ges fullständiga möjligheter att samarbeta med externa partner för att garantera medborgarnas säkerhet. Europol bör därför kunna utbyta personuppgifter med de brottsbekämpande myndigheterna i tredjeländer i den mån detta är nödvändigt för att Europol ska kunna utföra sina uppgifter.

               Sedan förordning (EU) 2016/794 trädde i kraft den 1 maj 2017
                  1
                och i enlighet med fördraget, ansvarar kommissionen på unionens vägnar för att förhandla fram internationella avtal med tredjeländer om utbyte av personuppgifter med Europol. I den mån det krävs för att Europol ska kunna utföra sina uppgifter, får Europol upprätta och upprätthålla samarbetsförbindelser med externa partner, genom samarbetsavtal och administrativa arrangemang, vilka i sig inte kan utgöra rättslig grund för utbyte av personuppgifter.

               Mot bakgrund av den politiska strategi som fastställs i Europeiska säkerhetsagendan
                  2
               , rådets slutsatser
                  3
                och den globala strategin
                  4
               , samt mot bakgrund av de europeiska brottsbekämpande myndigheternas behov och de potentiella fördelarna med ett närmare samarbete inom det aktuella området, anser kommissionen det nödvändigt att inleda förhandlingar på kort sikt med de åtta länder som identifieras i den elfte rapporten om framsteg i riktning mot en effektiv och verklig säkerhetsunion
                  5
               .

               Kommissionen har fastställt vilka länder som bör prioriteras utifrån Europols operativa behov. I Europolstrategin för 2016–2020 anges att Medelhavsområdet bör prioriteras för fördjupade partnerskap
                  6
               . I Europols externa strategi för 2017–2020 understryks också att det behövs ett närmare samarbete mellan Europol och Mellanöstern/Nordafrika (Mena-regionen) på grund av terroristhotet och migrationsrelaterade utmaningar
                  7
               .

               Europol har inga överenskommelser med något av länderna i regionen.

               Denna rekommendation avser specifikt förhandlingar med Egypten, även om man under samarbetet med ett Mena-land bör ta hänsyn till regionen som helhet. Den rådande instabiliteten i regionen, särskilt den utdragna konflikten i Libyen, innebär ett långsiktigt säkerhetshot mot EU som kräver brådskande åtgärder. Detta gäller både den faktiska kampen mot terrorism och terrorismrelaterad organiserad brottslighet
                  8
                och migrationsrelaterade utmaningar, som underlättandet av irreguljär migration och människohandel.  För att möta utmaningarna är samarbete med de lokala brottsbekämpande myndigheterna av avgörande betydelse.

               Politisk bakgrund

               Egypten är en viktig partner för EU och landet skulle kunna få en avgörande roll vad gäller att främja fred, välstånd och stabilitet i det södra grannskapet. Den allmänna ramen för samarbetet mellan EU och Egypten är det associeringsavtal som är i kraft sedan 2004
                  9
               .

               Inom den ramen och i enlighet med den reviderade europeiska grannskapspolitiken
                  10
                enades EU och Egypten 2017 om vilka prioriterade områden som parternas samarbete ska inriktas på under perioden 2017–2020
                  11
               . Bland partnerskapets prioriterade områden ingår stärkt samarbete vad gäller utrikespolitik och stabiliseringsprocessen, särskilt på områdena god samhällsstyrning, mänskliga rättigheter, säkerhet och migration. Särskild vikt läggs vid säkerhet, terrorismbekämpning och bekämpning av våldsbejakande extremism, samt förebyggande av radikalisering. Migration är också ett prioriterat samarbetsområde och syftet därmed är både att agera mot grundorsakerna till den irreguljära migrationen och att ta fram strategier för migrationshanteringen.

               EU och Egypten har bekräftat sitt gemensamma intresse att stärka samarbetet på området säkerhet och terrorismbekämpning grundat på uppföljningen av det första högnivåsamrådet om terrorismbekämpning som hölls i september 2016, vid vilket parterna diskuterade förebyggande av radikalisering, brottsbekämpning, rättsligt samarbete, gränskontroller, sprängämnesdetektering, flyg- och flygplatssäkerhet, samt andra möjliga samarbetsområden.

               EU och Egypten också är medlemmar av det globala forumet för terroristbekämpning (GCTF) och den internationella koalitionen mot Islamiska staten.

               Med hjälp av EU-stöd har de egyptiska brottsbekämpande myndigheterna och de rättsliga myndigheterna kunnat genomföra 2016 års antismugglingslagstiftning, i vilken det också ingår en detaljerad handlingsplan som godkändes i mars. De egyptiska myndigheterna har också uttryckt intresse för ett framtida samarbete med Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån.

               Operativa behov

               Enligt uppgifter från Socta 2017
                  12
               , 2017 års rapport om den rådande situationen och tendenserna inom terrorismen i Europa
                  13
                och enligt bland andra Europols experter är det nödvändigt att samarbeta med Egypten för att motverka följande former av brottslighet:

               Terrorism: Islamiska staten och andra terroristgrupper utgör ett allvarligt hot mot EU:s och Egyptens säkerhet och både EU och Egypten har varit mål för terroristattacker. Europeiska och egyptiska terorister har rest till konfliktområden för att få utbildning och delta i strider. Ett specifikt problem är att terroristgrupper kan agera över gränserna, även via Libyen. Genom ett närmare samarbete om brottsbekämpning, inbegripet utbyte av personuppgifter, är det möjligt att spåra och åtala potentiella terrorister, förhindra terrorismresor (inbegripet risken för att de potentiella terroristerna infiltrerar migrantflöden eller reser till andra konfliktområden), missbruk av internet för terrorismändamål och terrorismfinansiering (inbegripet kopplingen till organiserad brottslighet).

               Smuggling av migranter: Tack vare konsekventa åtgärder från de egyptiska myndigheternas sida har andelen irreguljära migranter som anländer till EU från Egypten minskat i jämförelse med första halvåret 2016. Den känsliga situationen i Libyen visar att det finns behov av ett fortsatt nära samarbete, inbegripet operativt samarbete, vilket kommer att ytterligare underbyggas av den dialog om migration mellan EU och Egypten som kommer att inledas i december. De effektiva och organiserade smugglingsnätverk som finns i Egypten används huvudsakligen av personer från Afrikas horn, Sudan och av egyptiska medborgare. Ett samarbete med de egyptiska myndigheterna skulle också kunna användas mot den organiserade brottslighet som är verksam inom dokumentbedrägeri, som är en form av brottslighet kopplad till smuggling av migranter.

               Narkotika: Egypten är inte någon större källa till olaglig narkotika eller kemiska prekursorer, men landet har en stor inhemsk marknad för hasch och tramadol (en receptbelagd opioid). Egypten betraktas fortfarande som ett transitland och under de senaste två åren har det gjorts flera stora beslag av heroin, huvudsakligen i Mellanöstern och i Egypten.

               Olaglig handel med skjutvapen: Kriminaliteten och smugglingen av skjutvapen från Libyen har ökat dramatiskt sedan upproret 2011 till följd av att polisen är splittrad, att det råder politiskt och säkerhetsmässigt kaos och att det under upproret förekom massrymningar från fängelserna. Detta innebär ett hot mot säkerheten, både på kort och på lång sikt. Samarbete med Egypten är därför en strategisk prioritering, både för att hejda flödet av olagliga skjutvapen till grannländerna och förhindra smuggling av olagliga skjutvapen till EU via containerfartyg, färjor och mindre båtar som korsar Medelhavet.

               Varumärkesförfalskade varor: Överträdelser av upphovsrätten (piratkopiering) är en stor källa till inkomster från olaglig verksamhet.

               2.REKOMMENDATIONENS RÄTTSLIGA UTFORMNING

               I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) fastställs den rättsliga ramen för Europol, dess mål, uppgifter, behörighetsområde, uppgiftsskyddsåtgärder och hur Europol kan samarbeta med externa partner.

               Denna rekommendation är förenlig med bestämmelserna i Europolförordningen.

               Syftet med denna rekommendation är att från rådet erhålla ett bemyndigande för kommissionen att förhandla fram det framtida avtalet på Europeiska unionens vägnar. Den rättsliga grunden för rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar är artikel 218.3 och 218.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

               I enlighet med artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska kommissionen utses till unionens förhandlare vid förhandlingarna om avtalet mellan Europeiska unionen och Arabrepubliken Egypten om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Arabrepubliken Egypten som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism.

               Rekommendation till

               RÅDETS BESLUT

               om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Arabrepubliken Egypten om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Arabrepubliken Egypten som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 218.3 och 218.4,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

               av följande skäl:

               (1)Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794
                  14
                antogs den 11 maj 2016 och började tillämpas den 1 maj 2017.

               (2)I förordningen, särskilt i artikel 25, fastställs regler för överföring av personuppgifter från Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) till tredjeländer och internationella organisationer. Europol får föra över personuppgifter till en myndighet i ett tredjeland på grundval av ett internationellt avtal som ingåtts mellan unionen och tredjelandet på grundval av artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, vilket måste erbjuda tillräckliga skyddsåtgärder för den personliga integriteten och enskildas grundläggande fri- och rättigheter.

               (3)Det bör inledas förhandlingar i syfte att ingå ett sådant avtal mellan Europeiska unionen och Arabrepubliken Egypten.

               (4)Avtalet bör vara förenligt med de grundläggande rättigheterna och följa de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt rätten till privatliv och familjeliv i artikel 7 i stadgan, rätten till skydd av personuppgifter i artikel 8 i stadgan och rätten till ett effektivt rättsmedel och en opartisk domstol i artikel 47 i stadgan. Avtalet bör tillämpas i enlighet med dessa rättigheter och principer.

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

               Artikel 1

               Kommissionen bemyndigas härmed att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Arabrepubliken Egypten om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Arabrepubliken Egypten som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism.

               Artikel 2

               Förhandlingsdirektiven anges i bilagan.

               Artikel 3

               Förhandlingarna ska föras i samråd med [rådet för in namnet på den särskilda kommittén].

               Artikel 4

               Detta beslut riktar sig till kommissionen.

               Utfärdat i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        Förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016, EUT L 135, 24.5.2016, s. 53.

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Rådets dokument nr 10384/17, 19 juni 2017.

                     (4)

                        Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa –En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Europolstrategin för 2016–2020, vilken antogs av Europols styrelse den 1 december 2015
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020

                     (7)

                        Europols externa strategi för 2017–2020, vilken antogs av Europols styrelse den 13 december 2016, EDOC#865852v3.

                     (8)

                        Enligt Europol är de former av organiserad brottslighet som förekommer i regionen bland andra olaglig handel med skjutvapen, olaglig narkotikahandel, ekonomisk brottslighet, inbegripet penningtvätt, och it-brottslighet.

                     (9)

                  http://eeas.europa.eu/node/8200_en

                     (10)

                  http://eeas.europa.eu/node/8201_en

                     (11)

                  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/eu-egypt-pps.pdf

                     (12)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017

                     (13)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf

                     (14)

                        Förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016, EUT L 135, 24.5.2016, s. 53.

    ---documentbreak---

               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den20.12.2017
            COM(2017) 809 final
            BILAGA
            till
            Rekommendation till RÅDETS BESLUT
            om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Arabrepubliken Egypten om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Arabrepubliken Egypten som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism

               BILAGA

               Förhandlingsdirektiv för förhandlingarna om ett avtal mellan Europeiska unionen och Arabrepubliken Egypten om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Arabrepubliken Egypten som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism

               Under förhandlingarnas gång bör kommissionen sträva efter att uppnå de mål som anges i detalj i det följande.

               (1)Avtalets syfte bör vara att tillhandahålla en rättslig grund för överföringen av personuppgifter mellan Europol och Arabrepubliken Egyptens behöriga myndigheter i syfte att stödja och stärka de åtgärder som vidtas av myndigheterna i Arabrepubliken Egypten och av medlemsstaterna och att sörja för att de samarbetar med varandra för att förebygga och bekämpa grov internationell brottslighet och terrorism, samtidigt som det vidtas lämpliga åtgärder för att skydda individens privatliv, personuppgifter och grundläggande fri- och rättigheter.

               (2)Avtalets syfte bör begränsas till samarbete avseende brottslighet och brott som hör samman med sådan brottslighet inom ramen för Europols behörighet i enlighet med artikel 3 i förordning 2016/794 (nedan kallade brott). Samarbetet bör i synnerhet inriktas på att bekämpa terrorism, förebygga radikalisering, störa den organiserade brottsligheten, särskilt smuggling av migranter, olaglig narkotikahandel, olaglig handel med skjutvapen och med varumärkesförfalskade varor, samt på att bekämpa it-brottslighet.

               (3)Avtalet ska innehålla tydliga och detaljerade bestämmelser om de skyddsåtgärder och kontroller som krävs för att skydda personuppgifter och enskildas grundläggande fri- och rättigheter, oavsett nationalitet och bostadsort, i utbytet av personuppgifter mellan Europol och de behöriga myndigheterna i Egypten.

               Detta gäller i synnerhet följande:

               (a)Syftet med den behandling av personuppgifter som utförs av parterna inom ramen för avtalet ska anges klart och tydligt och ska inte vara mer omfattande än vad som är nödvändigt i enskilda fall för att förebygga eller bekämpa terrorism och de brott som avses i avtalet.

               (b)De personuppgifter som överförs av Europol i enlighet med avtalet ska behandlas lagenligt på en legitim grund och endast för de ändamål för vilka uppgifterna överfördes. I avtalet ska föreskrivas att Europol har möjlighet att, vid tidpunkten för överföring av uppgifter, ange eventuella begränsningar av åtkomsten eller användningen, även vad gäller överföring, utplåning eller förstöring. Personuppgifterna ska vara adekvata, relevanta och begränsade till vad som är nödvändigt i förhållande till syftet. De ska vara korrekta och hållas aktuella. Det får inte sparas under längre tid än vad som är nödvändigt för de syften för vilka de överfördes.

               (c)Europol får inte överföra personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening samt genetiska uppgifter och uppgifter som rör en persons hälsa eller sexualliv, såvida inte en sådan överföring är strikt nödvändig och proportionerlig i enskilda fall för att förebygga eller bekämpa de brott som avses i avtalet och under förutsättning att det finns lämpliga skyddsåtgärder. Avtalet bör även innehålla särskilda skyddsåtgärder i fråga om överföring av personuppgifter om brottsoffer, vittnen eller andra personer som kan lämna uppgifter om brott, samt i fråga om minderåriga.

               (d)De lagstadgade rättigheterna för de individer vars personuppgifter behandlas ska säkras i avtalet genom regler om rätten till åtkomst till uppgifter, rättelse och utplåning av uppgifter, inbegripet om på vilka villkor det är möjligt att införa nödvändiga och proportionerliga begränsningar. Avtalet ska också säkra de lagstadgade rättigheterna till administrativ och rättslig prövning för de individer vars uppgifter behandlas enligt avtalet och till effektiva rättsmedel.

               (e)Avtalet ska innehålla regler om lagring, översyn, korrigering och utplåning av personuppgifter och om register för loggning och dokumentation samt om information som ska göras tillgänglig för enskilda. Det ska också innehålla bestämmelser om skyddsåtgärder i fråga om automatisk behandling av personuppgifter.

               (f)I avtalet ska anges enligt vilka kriterier en källas tillförlitlighet och uppgifters korrekthet ska specificeras.

               (g)Avtalet ska innehålla en skyldighet att garantera säkerheten för personuppgifter genom lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder, bland annat genom att endast godkända personer har tillgång till personuppgifterna. Avtalet ska även innehålla anmälningsskyldighet i händelse av en personuppgiftsincident som påverkar de uppgifter som överförs inom ramen för avtalet.

               (h)Vidareöverföring av uppgifter från behöriga myndigheter i Egypten till andra myndigheter i Egypten ska endast vara tillåten för avtalets syften och ska omfattas av lämpliga villkor och skyddsåtgärder.

               (i)Samma villkor som enligt led h ska gälla för vidareöverföring av uppgifter från behöriga myndigheter i Egypten till myndigheterna i ett tredjeland, med det ytterligare villkoret att sådan vidareöverföring endast får göras till de tredjeländer till vilka Europol får överföra personuppgifter enligt artikel 25.1 i förordning (EU) 2016/794.

               (j)Avtalet ska säkerställa att det finns ett system för tillsyn inom vilket en eller flera oberoende myndigheter ansvarar för uppgiftsskyddet och har verkliga undersöknings- och ingripandebefogenheter och utövar tillsyn över de myndigheter i Egypten som använder personuppgifterna/den information som utbyts, samt har befogenhet att delta i rättsliga förfaranden. I synnerhet ska de oberoende myndigheterna ha befogenhet att pröva klagomål från enskilda rörande användningen av deras personuppgifter. De myndigheter som använder personuppgifterna ska ansvara för efterlevnaden av bestämmelserna om skydd av personuppgifter inom ramen för avtalet.

               (4)I avtalet ska föreskrivas en effektiv tvistlösningsmekanism rörande avtalets tolkning och tillämpning för att säkerställa att parterna följer de regler de har kommit överens om.

               (5)Avtalet ska innehålla en bestämmelse om ikraftträdande och giltighet och en bestämmelse enligt vilken endera parten får säga upp eller avbryta tillämpningen av avtalet.

               (6)Avtalet får vid behov innehålla en bestämmelse om det territoriella tillämpningsområdet.

               (7)Avtalet får innehålla bestämmelser om övervakning och regelbunden utvärdering av avtalet.

               (8)Inom ramen för dessa förhandlingar ska kommissionen främja Egyptens anslutning till Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (”konvention nr 108”).

               (9)Avtalet ska äga samma giltighet på bulgariska, tjeckiska, danska, tyska, estniska, grekiska, spanska, franska, kroatiska, italienska, lettiska, litauiska, ungerska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovenska, slovakiska, finska, svenska och engelska och ska innehålla en språkklausul om detta.


               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 20.12.2017
            COM(2017) 811 final
            Rekommendation till
            RÅDETS BESLUT
            om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Demokratiska folkrepubliken Algeriet om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Demokratiska folkrepubliken Algeriet som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism

               MOTIVERING

               1.BAKGRUND TILL REKOMMENDATIONEN

               I vår globaliserade värld blir den grova brottsligheten och terrorismen alltmer internationella och mångskiftande, varför brottsbekämpande myndigheter bör ges fullständiga möjligheter att samarbeta med externa partner för att garantera medborgarnas säkerhet. Europol bör därför kunna utbyta personuppgifter med de brottsbekämpande myndigheterna i tredjeländer i den mån detta är nödvändigt för att Europol ska kunna utföra sina uppgifter.

               Sedan förordning (EU) 2016/794 trädde i kraft den 1 maj 2017
                  1
                och i enlighet med fördraget, ansvarar kommissionen på unionens vägnar för att förhandla fram internationella avtal med tredjeländer om utbyte av personuppgifter med Europol. I den mån det krävs för att Europol ska kunna utföra sina uppgifter, får Europol upprätta och upprätthålla samarbetsförbindelser med externa partner, genom samarbetsavtal och administrativa arrangemang, vilka i sig inte kan utgöra rättslig grund för utbyte av personuppgifter.

               Mot bakgrund av den politiska strategi som fastställs i Europeiska säkerhetsagendan
                  2
               , rådets slutsatser
                  3
                och den globala strategin
                  4
               , samt mot bakgrund av de europeiska brottsbekämpande myndigheternas behov och de potentiella fördelarna med ett närmare samarbete inom det aktuella området, anser kommissionen det nödvändigt att inleda förhandlingar på kort sikt med de åtta länder som identifieras i den elfte rapporten om framsteg i riktning mot en effektiv och verklig säkerhetsunion
                  5
               .

               Kommissionen har fastställt vilka länder som bör prioriteras utifrån Europols operativa behov. I Europolstrategin för 2016–2020 anges att Medelhavsområdet bör prioriteras för fördjupade partnerskap
                  6
               . I Europols externa strategi för 2017–2020 understryks också att det behövs ett närmare samarbete mellan Europol och Mellanöstern/Nordafrika (Mena-regionen) på grund av terroristhotet och migrationsrelaterade utmaningar
                  7
               .

               Europol har inga överenskommelser med något av länderna i regionen.

               Denna rekommendation avser specifikt förhandlingar med Algeriet, även om man under samarbetet med ett Mena-land bör ta hänsyn till regionen som helhet. Den rådande instabiliteten i regionen, särskilt den utdragna konflikten i Libyen och i Sahel-området, innebär ett långsiktigt säkerhetshot mot EU som kräver brådskande åtgärder. Detta gäller både den faktiska kampen mot terrorism och terrorismrelaterad organiserad brottslighet
                  8
                och migrationsrelaterade utmaningar, som underlättandet av irreguljär migration och människohandel. För att möta utmaningarna är samarbete med de lokala brottsbekämpande myndigheterna av avgörande betydelse.

               Politisk bakgrund

               Algeriet är en partner av strategisk betydelse för EU, både på grund av landets läge i Nordafrika och den roll som landet spelar i regionen och i Afrikanska unionen. Ur en strategisk synvinkel är Algeriet en fokalpunkt i Medelhavsområdet och en nyckelaktör vad gäller stabilisering av Sahara-Sahelregionen. Landet bekämpar terrorism mycket aktivt inom sitt territorium.

               I mars 2017 antog associeringsrådet EU-Algeriet prioriteringar för partnerskapet, i vilka det ingår en stärkt säkerhetsdialog. Bland de områden som prioriteras ingår migration och säkerhet
                  9
               . I oktober 2017 höll EU och Algeriet sin första informella högnivådialog om terrorismbekämpning och regional säkerhet
                  10
               . Vid detta tillfälle uttryckte deltagarna sin vilja att utforska möjligheterna att stärka det bilaterala samarbetet på området säkerhet och terrorismbekämpning. Deltagarna identifierade kritiska områden där samarbete skulle vara särskilt viktigt. De kritiska områdena är avradikalisering, samarbete mellan Europol och Algeriet, kampen mot organiserad brottslighet, inbegripet olaglig handel med skjutvapen och it-brottslighet, åtgärder mot terrorismfinansiering och kriminaltekniska undersökningar.

               EU och Algeriet är medlemmar av det globala forumet för terroristbekämpning. Ett av de av EU-finansierade regionala kompetenscentrumen för CBRN-frågor (kemiska, biologiska, radiologiska eller nukleära risker) är beläget i Alger.

               Operativa behov

               Enligt uppgifter från Socta 2017
                  11
               , 2017 års rapport om den rådande situationen och tendenserna inom terrorismen i Europa
                  12
                och enligt bland andra Europols experter är det nödvändigt att samarbeta med Algeriet för att motverka följande former av brottslighet:

               Terrorism: Terroristgrupper som är verksamma i regionen (bl.a. i Libyen och Sahel) utgör ett hot mot både Algeriet och EU. Förutom att det skulle förtydliga hotbilden och underlätta identifieringen av nya trender behövs ett närmare samarbete, däribland utbyte av personuppgifter, för att ta itu med fenomenet med utländska terroriststridande (vilket också inbegriper misstänkta som innehar dubbla medborgarskap eller uppehållstillstånd) och för att på ett effektivt sätt upptäcka, förebygga och lagföra terrorismresor, missbruk av internet för terrorismändamål, finansiering av terrorism samt kopplingen till organiserad brottslighet.

               Smuggling av migranter: Organiserad smuggling av migranter förekommer i Algeriet, irreguljära migranter fortsätter att använda landet som en transitpunkt på vägen till EU och det finns fortfarande en risk för att irreguljära resor till Libyen går via södra Algeriet. Genom samarbete med de algeriska myndigheterna skulle det också vara möjligt att vidta åtgärder mot dokumentbedrägeri, som är en form av brottslighet kopplad till smuggling av migranter.

               Olaglig handel med skjutvapen: Den rådande instabiliteten i Mena-regionen, särskilt de utdragna konflikterna i Libyen och Syrien, har gjort att den olagliga handeln med skjutvapen har ökat kraftigt i regionen. Detta innebär ett hot mot säkerheten, både på kort och på lång sikt. Vägen till och från Sahel går genom Algeriet. Kontrollen av Algeriets gränser är därför en strategisk prioritering, både för att hejda flödet av olagliga skjutvapen till grannländerna och förhindra smuggling av olagliga skjutvapen till EU via containerfartyg, färjor och mindre båtar som korsar Medelhavet.

               Olaglig narkotikahandel: Länderna i Mellanöstern och Nordafrika (Mena-regionen) är en huvudsaklig källa och transitpunkt för olaglig narkotika och länderna är dessutom konsumenter av olaglig narkotika. I och med att det finns en stabil kundkrets i norr, smuggelrutten via Sahel finns i söder och heroinvägen korsar regionen från öster till väster driver regionen på produktionen och missbruket av olagliga substanser samtidigt som den också drabbas av dess negativa konsekvenser.

               Sedan år 2000 har det gjorts ett stort antal beslag av cannabisharts i Algeriet. Under 2016 inrättade det EU-finansierade Kokainvägsprogrammet (komponenten Aircop) en myndighet för gemensamma arbetsgrupper för ingripande på flygplatser (Joint Airport Interdiction Task Force Legal Authority (JAITF) i Algeriet.

               2.REKOMMENDATIONENS RÄTTSLIGA UTFORMNING

               I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) fastställs den rättsliga ramen för Europol, dess mål, uppgifter, behörighetsområde, uppgiftsskyddsåtgärder och hur Europol kan samarbeta med externa partner.

               Denna rekommendation är förenlig med bestämmelserna i Europolförordningen.

               Syftet med denna rekommendation är att från rådet erhålla ett bemyndigande för kommissionen att förhandla fram det framtida avtalet på Europeiska unionens vägnar. Den rättsliga grunden för rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar är artikel 218.3 och 218.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

               I enlighet med artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska kommissionen utses till unionens förhandlare vid förhandlingarna om avtalet mellan Europeiska unionen och Demokratiska folkrepubliken Algeriet om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Algeriet som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism.

               Rekommendation till

               RÅDETS BESLUT

               om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Demokratiska folkrepubliken Algeriet om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Demokratiska folkrepubliken Algeriet som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 218.3 och 218.4,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

               av följande skäl:

               (1)Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794
                  13
                antogs den 11 maj 2016 och började tillämpas den 1 maj 2017.

               (2)I förordningen, särskilt i artikel 25, fastställs regler för överföring av personuppgifter från Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) till tredjeländer och internationella organisationer. Europol får föra över personuppgifter till en myndighet i ett tredjeland på grundval av ett internationellt avtal som ingåtts mellan unionen och tredjelandet på grundval av artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, vilket måste erbjuda tillräckliga skyddsåtgärder för den personliga integriteten och enskildas grundläggande fri- och rättigheter.

               (3)Det bör inledas förhandlingar i syfte att ingå ett sådant avtal mellan Europeiska unionen och Demokratiska folkrepubliken Algeriet.

               (4)Avtalet bör vara förenligt med de grundläggande rättigheterna och följa de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt rätten till privatliv och familjeliv i artikel 7 i stadgan, rätten till skydd av personuppgifter i artikel 8 i stadgan och rätten till ett effektivt rättsmedel och en opartisk domstol i artikel 47 i stadgan. Avtalet bör tillämpas i enlighet med dessa rättigheter och principer.

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

               Artikel 1

               Kommissionen bemyndigas härmed att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Demokratiska folkrepubliken Algeriet om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Demokratiska folkrepubliken Algeriet som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism.

               Artikel 2

               Förhandlingsdirektiven anges i bilagan.

               Artikel 3

               Förhandlingarna ska föras i samråd med [rådet för in namnet på den särskilda kommittén].

               Artikel 4

               Detta beslut riktar sig till kommissionen.

               Utfärdat i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        Förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016, EUT L 135, 24.5.2016, s. 53.

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Rådets dokument nr 10384/17, 19 juni 2017.

                     (4)

                        Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa –En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Europolstrategin för 2016–2020, vilken antogs av Europols styrelse den 1 december 2015
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020

                     (7)

                        Europols externa strategi för 2017–2020, vilken antogs av Europols styrelse den 13 december 2016, EDOC#865852v3.

                     (8)

                        Enligt Europol är de former av organiserad brottslighet som förekommer i regionen bland andra olaglig handel med skjutvapen, olaglig narkotikahandel, ekonomisk brottslighet, inbegripet penningtvätt, och it-brottslighet.

                     (9)

                  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2017/03/13/eu-algeria

                     (10)

                  https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage/34285/node/34285_en

                     (11)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017/

                     (12)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf

                     (13)

                        Förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016, EUT L 135, 24.5.2016, s. 53.

    ---documentbreak---

               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den20.12.2017
            COM(2017) 811 final
            BILAGA
            till
            Rekommendation till RÅDETS BESLUT
            om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Demokratiska folkrepubliken Algeriet om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Demokratiska folkrepubliken Algeriet som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism

               BILAGA

               Förhandlingsdirektiv avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Demokratiska folkrepubliken Algeriet om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Demokratiska folkrepubliken Algeriet som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism

               Under förhandlingarnas gång bör kommissionen sträva efter att uppnå de mål som anges i detalj i det följande.

               (1)Avtalets syfte bör vara att tillhandahålla en rättslig grund för överföringen av personuppgifter mellan Europol och Algeriets behöriga myndigheter i syfte att stödja och stärka de åtgärder som vidtas av de algeriska behöriga myndigheterna och av medlemsstaterna och att sörja för att de samarbetar med varandra för att förebygga och bekämpa grov internationell brottslighet och terrorism, samtidigt som det vidtas lämpliga åtgärder för att skydda individens privatliv, personuppgifter och grundläggande fri- och rättigheter.

               (2)Avtalets syfte bör begränsas till samarbete avseende brottslighet och brott som hör samman med sådan brottslighet inom ramen för Europols behörighet i enlighet med artikel 3 i förordning 2016/794 (nedan kallade brott). Samarbetet bör i synnerhet inriktas på att bekämpa terrorism, förebygga radikalisering, störa den organiserade brottsligheten, särskilt smuggling av migranter, olaglig handel med skjutvapen och narkotikahandel samt på att bekämpa it-brottslighet.

               (3)Avtalet ska innehålla tydliga och detaljerade bestämmelser om de skyddsåtgärder och kontroller som krävs för att skydda personuppgifter och enskildas grundläggande fri- och rättigheter, oavsett nationalitet och bostadsort, i utbytet av personuppgifter mellan Europol och de behöriga myndigheterna i Algeriet.

               Detta gäller i synnerhet följande:

               (a)Syftet med den behandling av personuppgifter som utförs av parterna inom ramen för avtalet ska anges klart och tydligt och ska inte vara mer omfattande än vad som är nödvändigt i enskilda fall för att förebygga eller bekämpa terrorism och de brott som avses i avtalet.

               (b)De personuppgifter som överförs av Europol i enlighet med avtalet ska behandlas lagenligt på en legitim grund och endast för de ändamål för vilka uppgifterna överfördes. I avtalet ska föreskrivas att Europol har möjlighet att, vid tidpunkten för överföring av uppgifter, ange eventuella begränsningar av åtkomsten eller användningen, även vad gäller överföring, utplåning eller förstöring. Personuppgifterna ska vara adekvata, relevanta och begränsade till vad som är nödvändigt i förhållande till syftet. De ska vara korrekta och hållas aktuella. Det får inte sparas under längre tid än vad som är nödvändigt för de syften för vilka de överfördes.

               (c)Europol får inte överföra personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening samt genetiska uppgifter och uppgifter som rör en persons hälsa eller sexualliv, såvida inte en sådan överföring är strikt nödvändig och proportionerlig i enskilda fall för att förebygga eller bekämpa de brott som avses i avtalet och under förutsättning att det finns lämpliga skyddsåtgärder. Avtalet bör även innehålla särskilda skyddsåtgärder i fråga om överföring av personuppgifter om brottsoffer, vittnen eller andra personer som kan lämna uppgifter om brott, samt i fråga om minderåriga.

               (d)De lagstadgade rättigheterna för de individer vars personuppgifter behandlas ska säkras i avtalet genom regler om rätten till åtkomst till uppgifter, rättelse och utplåning av uppgifter, inbegripet om på vilka villkor det är möjligt att införa nödvändiga och proportionerliga begränsningar. Avtalet ska också säkra de lagstadgade rättigheterna till administrativ och rättslig prövning för de individer vars uppgifter behandlas enligt avtalet och till effektiva rättsmedel.

               (e)Avtalet ska innehålla regler om lagring, översyn, korrigering och utplåning av personuppgifter och om register för loggning och dokumentation samt om information som ska göras tillgänglig för enskilda. Det ska också innehålla bestämmelser om skyddsåtgärder i fråga om automatisk behandling av personuppgifter.

               (f)I avtalet ska anges enligt vilka kriterier en källas tillförlitlighet och uppgifters korrekthet ska specificeras.

               (g)Avtalet ska innehålla en skyldighet att garantera säkerheten för personuppgifter genom lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder, bland annat genom att endast godkända personer har tillgång till personuppgifterna. Avtalet ska även innehålla anmälningsskyldighet i händelse av en personuppgiftsincident som påverkar de uppgifter som överförs inom ramen för avtalet.

               (h)Vidareöverföring av uppgifter från de behöriga myndigheterna i Algeriet till andra myndigheter i Algeriet ska endast vara tillåten för avtalets syften och ska omfattas av lämpliga villkor och skyddsåtgärder.

               (i)Samma villkor som enligt led h ska gälla för vidareöverföring av uppgifter från behöriga myndigheter i Algeriet till myndigheterna i ett tredjeland, med det ytterligare villkoret att sådan vidareöverföring endast får göras till de tredjeländer till vilka Europol får överföra personuppgifter enligt artikel 25.1 i förordning (EU) 2016/794.

               (j)Avtalet ska säkerställa att det finns ett system för tillsyn inom vilket en eller flera oberoende myndigheter ansvarar för uppgiftsskyddet och har verkliga undersöknings- och ingripandebefogenheter och utövar tillsyn över de myndigheter i Algeriet som använder personuppgifterna/den information som utbyts, samt har befogenhet att delta i rättsliga förfaranden. I synnerhet ska de oberoende myndigheterna ha befogenhet att pröva klagomål från enskilda rörande användningen av deras personuppgifter. De myndigheter som använder personuppgifterna ska ansvara för efterlevnaden av bestämmelserna om skydd av personuppgifter inom ramen för avtalet.

               (4)I avtalet ska föreskrivas en effektiv tvistlösningsmekanism rörande avtalets tolkning och tillämpning för att säkerställa att parterna följer de regler de har kommit överens om.

               (5)Avtalet ska innehålla en bestämmelse om ikraftträdande och giltighet och en bestämmelse enligt vilken endera parten får säga upp eller avbryta tillämpningen av avtalet.

               (6)Avtalet får vid behov innehålla en bestämmelse om det territoriella tillämpningsområdet.

               (7)Avtalet får innehålla bestämmelser om övervakning och regelbunden utvärdering av avtalet.

               (8)Inom ramen för dessa förhandlingar ska kommissionen främja Algeriets anslutning till Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (”konvention nr 108”).

               (9)Avtalet ska äga samma giltighet på bulgariska, tjeckiska, danska, tyska, estniska, grekiska, spanska, franska, kroatiska, italienska, lettiska, litauiska, ungerska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovenska, slovakiska, finska, svenska och engelska och ska innehålla en språkklausul om detta.