               8.9.2021

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 362/129

      P9_TA(2020)0168
      Västra Balkan efter toppmötet 2020
      Europaparlamentets rekommendation av den 19 juni 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om västra Balkan efter toppmötet 2020 (2019/2210(INI))
      (2021/C 362/14)

         Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

                  —

                  med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 28 juni 2018, rådets slutsatser av den 18 juni 2019 och Europeiska rådets slutsatser av den 17–18 oktober 2019 om att skjuta upp besluten om inledande av anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien,

                  —

                  med beaktande av Zagrebförklaringen av den 6 maj 2020,

                  —

                  med beaktande av det slutgiltiga avtalet av den 17 juni 2018 om biläggande av meningsskiljaktigheter enligt FN:s säkerhetsråds resolutioner 817 (1993) och 845 (1993), upphörandet av interimsavtalet från 1995 och inrättandet av ett strategiskt partnerskap mellan Grekland och Nordmakedonien, även kallat Prespa-avtalet,

                  —

                  med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 26 mars 2020 om inledande av anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien, där man ställde sig bakom rådets slutsatser av den 25 mars 2020 om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen,

                  —

                  med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2020Förbättra anslutningsprocessen – Ett trovärdigt EU-perspektiv för västra Balkan (COM(2020)0057),

                  —

                  med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 maj 2019 om EU:s utvidgningspolitik (COM(2019)0260),

                  —

                  med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 februari 2018Trovärdiga utsikter till EU-medlemskap och ett ökat EU-engagemang för västra Balkan (COM(2018)0065),

                  —

                  med beaktande av EU:s globala strategi från 2016, som fastställer att en trovärdig utvidgningspolitik utgör en strategisk investering i Europas säkerhet och välstånd, och att den redan har bidragit stort till freden i tidigare krigshärjade områden,

                  —

                  med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 oktober 2013Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2013–2014 (COM(2013)0700),

                  —

                  med beaktande av den förnyade konsensus om utvidgning som godkändes av Europeiska rådet i december 2006 och därefter fick stöd i Europeiska rådets slutsatser i juni 2019,

                  —

                  med beaktande av slutförklaringen från toppmötet i Zagreb den 24 november 2000,

                  —

                  med beaktande av förklaringen från toppmötet mellan EU och västra Balkan i Thessaloniki den 21 juni 2003 om utsikterna till EU-medlemskap för länderna på västra Balkan,

                  —

                  med beaktande av Sofiaförklaringen från toppmötet mellan EU och västra Balkan den 17 maj 2018 och prioriteringsagendan från Sofia som bifogats denna,

                  —

                  med beaktande av Berlinprocessen, som inleddes den 28 augusti 2014, särskilt förklaringen från västra Balkans utrikesministrar av den 27 augusti 2015 om regionalt samarbete och bilaterala tvister, och inrättandet av det regionala samarbetskontoret för ungdom, samt ytterligare toppmöten i Wien (2015), Paris (2016), Trieste (2017), London (2018) och Poznan (2019),

                  —

                  med beaktande av slutsatserna från rådet möte (allmänna frågor) den 29–30 april 1997 om tillämpningen av villkorlighet i syfte att utveckla en enhetlig EU-strategi för förbindelserna med länderna i regionen,

                  —

                  med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 11 juni 2019 från utrikesministrarna i 13 EU-medlemsstater om EU:s åtagande om västra Balkans europeiska integration,

                  —

                  med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet för talmännen från Europaparlamentet och parlamenten på västra Balkan, som sammankallades av Europaparlaments talman under ledning av parlamenten på västra Balkan den 28 januari 2020,

                  —

                  med beaktande av det informella mötet den 16 februari 2020 som samlade ledarna för länderna på västra Balkan, Europeiska rådets ordförande, kommissionens ordförande, den höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Republiken Kroatiens premiärminister, i egenskap av ordförande för Europeiska unionens råd,

                  —

                  med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs resolution av den 31 oktober 2019 om inledandet av anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien: EU:s trovärdighet och geostrategiska intressen bör upprätthållas (1),

                  —

                  med beaktande av Europeiska regionkommitténs yttrande om utvidgningspaketet 2019, som antogs den 13 februari 2020 (2),

                  —

                  med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om hågkomsten av Srebrenica (3),

                  —

                  med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 27 mars 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) (4),

                  —

                  med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2019 om inledande av anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien (5),

                  —

                  med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om Europaparlamentets ståndpunkt om konferensen om Europas framtid (6),

                  —

                  med beaktande av rådets slutsatser av den 5 juni 2020 om förstärkt samarbete med partner på västra Balkan på migrations- och säkerhetsområdet,

                  —

                  med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 april 2020 Stöd till västra Balkan vid hanteringen av covid-19 och återhämtningen efter pandemin (COM(2020)0315),

                  —

                  med beaktande av artikel 118 i arbetsordningen,

                  —

                  med beaktande av skrivelsen från utskottet för internationell handel,

                  —

                  med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0091/2020), och av följande skäl:

                  A.

                  Utvidgningspolitiken är ett av EU:s mest framgångsrika och strategiska politikområden och det utrikespolitiska instrument som bidrar mest till en större räckvidd för EU:s grundläggande värden respekt för människors värde, frihet, demokrati, främjande av fred och välstånd, jämlikhet, rättsstatsprincipen och respekt för mänskliga rättigheter, inbegripet rättigheter för personer som tillhör minoriteter i hela Europa.

                  B.

                  Utvidgningsprocessen är en integrerad del av den europeiska integrationen och förblir strategiskt viktig för Europeiska unionen.

                  C.

                  De meritbaserade utsikterna till fullvärdigt EU-medlemskap för länderna på västra Balkan ligger i unionens eget politiska, säkerhetsmässiga och ekonomiska intresse.

                  D.

                  Utsikterna till EU-medlemskap är dels ett erkännande av en stor geopolitisk utmaning för enandet av den europeiska kontinenten, dels ett viktigt incitament för reformer i länderna på västra Balkan.

                  E.

                  Länderna på västra Balkan är geografiskt, historiskt och kulturellt sett en del av Europa, och processen för att integrera dem i Europeiska unionen är avgörande för stabiliteten och säkerheten på hela kontinenten, i fred och frihet.

                  F.

                  EU:s utvidgningsprocess är ett ömsesidigt förfarande där båda sidor måste stå fast vid sina åtaganden, och den förutsätter att både Europeiska unionen och kandidatländerna fullgör sina skyldigheter.

                  G.

                  Den förbättrade metod som kommissionen föreslår syftar till att öka dynamiken i utvidgningsprocessen och driva på omvandlingsprocessen i anslutningsländerna.

                  H.

                  EU är regionens största investerare, handelspartner och bidragsgivare.

                  I.

                  Europaparlamentet har i sina resolutioner välkomnat de framsteg som Nordmakedonien och Albanien har gjort. Mot bakgrund av dessa framsteg samtyckte parlamentet till att den resultatbaserade belöningen inom ramen för instrumentet för stöd inför anslutningen skulle beviljas Nordmakedonien och Albanien.

                  J.

                  Vid toppmötet i Zagreb 2020 erkände man att demokrati och rättsstatsprincipen ska sättas i första rummet, och uppmanade EU att ytterligare intensifiera sitt engagemang i regionen.

                  K.

                  Europaparlamentet beklagade att Europeiska rådet 2019 inte lyckades enas om att inleda anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien. Detta misslyckande, efter kommissionens rekommendationer från 2018 och 2019 som stöddes av parlamentet, urholkade Europeiska unionens trovärdighet, bidrog till framväxten av populism, nationalism och EU-skepsis och undergrävde de insatser som kandidatländerna hade gjort, vilket ökade risken för ett politiskt tomrum och stärkte utomstående aktörer i deras avsikt att skaffa sig politiskt inflytande i regionen, till förfång för processen för integration i EU.

                  L.

                  Utvidgningsprocessen främjar och stärker kapaciteten att lösa bilaterala tvister och strävar efter försoning mellan befolkningsgrupper i regionen.

                  M.

                  Länderna på västra Balkan bör öka sina ansträngningar för att komma till rätta med politisk polarisering och utdragna parlamentsbojkotter i syfte att stärka den parlamentariska kontrollen.

                  N.

                  Europaparlamentet är fortfarande en tillförlitlig partner för de länder som omfattas av processen för anslutning till EU, och en förespråkare för utvidgningsprocessen som en positiv EU-mekanism för att stimulera reformer som syftar till att stärka dessa länder institutionellt och socioekonomiskt till förmån för deras invånare.

                  O.

                  I Thessalonikiagendan och Sofiaförklaringen betonas det att särskild tonvikt kommer att läggas vid att skapa ytterligare möjligheter för ungdomar, samtidigt som man säkerställer att detta arbete bidrar till den socioekonomiska utvecklingen på västra Balkan.

                  P.

                  Europaparlamentet har åtagit sig att intensifiera sitt politiska och institutionella stöd för demokratiska och ekonomiska reformer i regionen och att bistå länderna på västra Balkan i processen för anslutning till EU.

                  Q.

                  Kommissionens politiska riktlinjer för 2019–2024 bekräftar det europeiska perspektivet för västra Balkan.

                  R.

                  Under utfrågningarna i Europaparlamentet lovade både Josep Borrell, vice ordförande/hög representant, och Olivér Várhelyi, kommissionsledamot, att prioritera utvidgningsprocessen och påskynda strukturreformerna, de institutionella reformerna och integrationsprocesserna på västra Balkan.

                  S.

                  En ambitiös utvidgningspolitik kräver en tillräckligt stor budget. Rådet bör tillhandahålla tillräckliga budgetmedel till stöd för utvidgningspolitiken.

                  T.

                  EU behöver också stärka rättsstatsmekanismerna inom unionen och upprätta en ambitiös agenda för konferensen om Europas framtid.

                  U.

                  Europas välstånd och säkerhet har en nära koppling till integrationsprocessen och främjandet av fred, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen i regionen västra Balkan och dess länders framtid i ett starkt och reformerat EU.

                  V.

                  I sitt meddelande av den 5 februari 2020 åtog sig kommissionen att lägga fram ett meddelande om åtgärder för att påskynda grundläggande reformer, inbegripet av rättsstatsprincipen.

                  W.

                  EU har mobiliserat 3,3 miljarder EUR för att ta itu med covid-19-pandemin på västra Balkan, varav 38 miljoner EUR i omedelbart stöd till hälso- och sjukvårdssektorn, 389 miljoner EUR till den sociala och ekonomiska återhämtningen, 750 miljoner EUR i makroekonomiskt stöd, 455 miljoner EUR för att få fart på ekonomin och 1,7 miljarder EUR i förmånliga lån från Europeiska investeringsbanken.

                  X.

                  Länderna på västra Balkan har omfattats av EU:s civilskyddsmekanism, den gemensamma upphandlingen av medicinsk utrustning och undantag från EU:s system för exporttillstånd för personlig skyddsutrustning, och de har kunnat utnyttja de ”gröna gränsövergångarna” för viktiga varor.

                  1.

                  Europaparlamentet rekommenderar rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik

                              a)

                              att stödja det europeiska perspektivet för länderna på västra Balkan och stärka anslutningsprocessen genom att dels säkerställa att processen stärker de grundläggande värdena och rättsstatsprincipen, för med sig hållbar demokratisk, ekonomisk och ekologisk omvandling och social konvergens samt säkrar goda grannförbindelser och regionalt samarbete som väsentliga delar av utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen, dels se till att unionens utvidgning fortsätter parallellt med diskussionerna om Europas framtid och den interna reformen av EU,

                              b)

                              att intensifiera insatserna för att bygga upp en politisk vilja bland medlemsstaterna att dels gå vidare med utvidgningen till västra Balkan i stället för att låta interna EU-processer stå i vägen, dels förbättra EU:s politiska och strategiska vägledning för den övergripande politiken i regionen,

                              c)

                              att upprätthålla utvidgningen som en nödvändig förutsättning för EU:s trovärdighet, framgång och inflytande i och utanför regionen,

                              d)

                              att påskynda anslutningsprocessen för de länder som har åtagit sig att, såväl politiskt som administrativt, genomföra EU-relaterade reformer,

                              e)

                              att säkerställa att den förbättrade metoden understöder ett fullvärdigt EU-medlemskap som slutmål och att EU fastställer mer förutsägbara regler och kriterier på grundval av villkorlighet och reversibilitet samt tillämpar dem på ett konsekvent sätt, så att anslutningsprocessen blir mer dynamisk och trovärdig genom tillämpning av den reviderade metoden,

                              f)

                              att säkerställa att den större tonvikten på processens politiska karaktär, såsom den framställs i kommissionens förslag till reviderad utvidgningsmetod, inte ersätter utvärderingar på expertnivå av uppnåendet av riktmärken eller står i vägen för EU:s åtagande om en meritbaserad utvidgningsprocess,

                              g)

                              att säkerställa att grupperingen av politikområden gör reformerna mer djupgående, hållbara och av bättre kvalitet för att få till stånd konkreta resultat i anslutningsländerna, samtidigt som den möjliggör parallella förhandlingar om olika kapitel,

                              h)

                              att tillhandahålla tydliga, insynsvänliga och konsekventa riktmärken för anslutning och ett fortsatt politiskt och tekniskt stöd under hela processen, inbegripet till parlamenten för att säkerställa att de kan utöva oberoende tillsyn, och att förbättra mätningen av framsteg på plats, med säkerställande av att varje anslutningsland bedöms på grundval av villkorlighet och utifrån sina egna meriter,

                              i)

                              att säkerställa kontinuitet, ansvarsskyldighet, enhetlighet och förutsägbarhet i utvidgningsprocessen genom att förankra kommissionens nya metod som en långsiktig politisk anpassning och undvika punktöversyner av processen och dess parametrar som en följd av en medlemsstats politiska överväganden; att säkerställa att riktmärkena och stödet för anslutning baseras på dragna lärdomar för att undvika tidigare brister och förbättra anslutningsprocessen,

                              j)

                              att underlätta genomförandet av den förbättrade metoden för de anslutningsländer som redan är i förhandlingar, om de skulle välja att tillämpa den för att möjliggöra en meningsfull och varaktig tillnärmning till EU:s standarder och normer,

                              k)

                              att öka de politiska och ekonomiska incitamenten för länderna på västra Balkan och göra utvidgningsprocessen och de politiska initiativen i EU mer samstämda genom årliga regionala möten i anslutning till Europeiska rådets möten med ledare från västra Balkan, och se till att företrädare för västra Balkan deltar regelbundet i Europeiska rådets möten och i kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik och kommissionens arbetsgrupper,

                              l)

                              att uppmuntra till en gradvis integrering av anslutningsländerna i EU:s processer, sektorspolitik och program före anslutningen, bland annat genom riktat ekonomiskt stöd med EU-medel, för att på ett konkret sätt gynna invånarna, särskilt barn och unga, öka EU:s föranslutningsstöd och stärka EU:s närvaro i dessa länder innan de blir fullvärdiga medlemmar,

                              m)

                              att stödja en utökad parlamentarisk roll i anslutningsprocessen genom de etablerade forumen och att konsekvent uppmuntra till nya initiativ, såsom toppmötet för talmän, som sammankallades för första gången av Europaparlamentets talman och ledarna för parlamenten på västra Balkan den 28 januari 2020,

                              n)

                              att underlätta för parlamentsledamöter i de länder som har inlett förhandlingar att i högre grad delta i Europaparlamentets arbete,

                              o)

                              att engagera företrädare för länderna på västra Balkan i konferensen om Europas framtid, med särskilt fokus på ungdomars deltagande,

                              p)

                              att stärka villkorlighetsmekanismen och insistera på reversibilitet i anslutningsprocessen genom att tillämpa objektiva kriterier på beslut om huruvida förhandlingar ska skjutas upp eller avbrytas; att säkerställa att kommissionen inleder dessa förfaranden efter en grundlig utvärdering och som svar på ett förslag från medlemsstaterna eller Europaparlamentet, och samtidigt beakta att principen om obalansklausulen och reversibilitet redan tillämpas på de nuvarande förhandlingsramarna för Serbien och Montenegro; att säkerställa att villkorlighets- och avbrytandemekanismen åtföljs av utförlig information från EU:s institutioner om detaljerna kring ett eventuellt avbrytande,

                              q)

                              att få medlemsstaterna att känna större ansvar för utvidgningsförfarandet genom att i högre grad involvera experter på rättsstatsprincipen och andra områden från medlemsstaterna, samt civilsamhället och människorättsförsvarare på plats, och att förbättra mätningen av den allmänna utvecklingen genom att fortsätta att följa de långsiktiga objektiva normerna och genom att undvika att politisera de tekniska aspekterna av anslutningsprocessen, och att särskilt utgå från övervakningsrapporter och rekommendationer från Europarådet och andra standardiseringsorgan,

                              r)

                              att erkänna att Berlinprocessen stöder och kompletterar EU:s utvidgningspolitik och att den varken kan behandlas som ett alternativ till anslutning eller som en upprepning av insatser som görs som en del av utvidgningen,

                              s)

                              att notera att ett inledande av anslutningsförhandlingar med Albanien och Nordmakedonien ligger i unionens eget politiska, säkerhetsmässiga och ekonomiska intresse,

                              t)

                              att erkänna att Europeiska rådets misslyckande med att inleda anslutningsförhandlingar med Albanien och Nordmakedonien i juni 2018, juni 2019 och oktober 2019 hade en skadlig inverkan på EU:s roll i regionen och på den allmänna opinionen i fråga om anslutning till EU, och sände en negativ signal till länderna på västra Balkan; att notera att ett inledande av anslutningsförhandlingar i enlighet med Europaparlamentets och kommissionens rekommendationer skulle återupprätta processens trovärdighet,

                              u)

                              att bevilja Kosovo viseringsliberalisering så snart som möjligt, eftersom riktmärkena är uppfyllda sedan juli 2018,

                              v)

                              att göra förhandlingarna mer dynamiska för att påskynda Montenegros och Serbiens anslutning,

                              w)

                              att åter sätta företrädet för demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i centrum för utvidgningsprocessen genom att först öppna och sist avsluta de kapitel som rör rättsväsendet, korruption och organiserad brottslighet, och de kapitel som behandlar respekten för mänskliga rättigheter, inklusive minoriteters rättigheter, mediefrihet och yttrandefrihet,

                              x)

                              att fokusera på institutionell och administrativ kapacitetsuppbyggnad för att göra goda styrelseformer mer insynsvänliga och ändamålsenliga på alla nivåer,

                              y)

                              att ta tillvara erfarenheterna av den senaste tidens utvidgningar, inbegripet lärdomar från de centraleuropeiska länderna,

                              x)

                              att fortsätta samarbetet med länderna på västra Balkan för att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet,

                              aa)

                              att se till att fokus läggs på statlig kapacitetsuppbyggnad, verkställande av rättsliga avgöranden, reformer av rättsväsendet och insatser för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet,

                              ab)

                              att insistera på respekt för och fullständigt verkställande av inhemska och internationella rättsliga avgöranden, inbegripet avgöranden från författningsdomstolar och alla avgöranden från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (Icty) och dess efterträdare Internationella avvecklingsmekanismen för brottmålstribunaler (MICT), och från de specialiserade avdelningarna och den specialiserade åklagarmyndigheten för Kosovo, samt av rekommendationerna från Europarådets övervakningsorgan, inklusive Europeiska kommissionen mot rasism och intolerans (ECRI),

                              ac)

                              att med eftertryck uppmana länderna på västra Balkan att efterleva sina internationella skyldigheter när det gäller att lagföra krigsförbrytelser och fastställa vad som har hänt saknade personer; att förespråka ett fullständigt samarbete med MICT, de specialiserade avdelningarna och den specialiserade åklagarmyndigheten för Kosovo, ett uttryckligt stöd för Ictys arbete och slutsatser, samt främjande och spridning av dess arbete och arv till allmänheten; att fördöma alla försök att glorifiera krigsförbrytare och förneka historiska fakta, och att i detta avseende stödja den regionala kommissionen med uppdraget att fastställa fakta om alla offer för krigsförbrytelser och andra allvarliga människorättsbrott som begåtts i f.d. Jugoslavien (Recom-initiativet),

                              ad)

                              att öka EU:s engagemang för att lösa kvarstående bilaterala frågor, främja goda grannförbindelser och regionalt samarbete genom förtroendeskapande åtgärder och medlingsinsatser, och att eftertryckligen uppmana länderna på västra Balkan att förbinda sig att arbeta för försoning och fredliga lösningar på långvariga tvister,

                              ae)

                              att stärka anslutningsprocessen i syfte att fördjupa solidariteten mellan folken i länderna på västra Balkan och i medlemsstaterna, och samtidigt respektera deras respektive historia, kultur och traditioner,

                              af)

                              att stödja EU:s nyligen utsedda särskilda representant för dialogen mellan Belgrad och Priština och andra regionala frågor som rör västra Balkan i hans arbete med att uppnå en övergripande normalisering av förbindelserna mellan Serbien och Kosovo och med att främja goda grannförbindelser i regionen under sin mandatperiod,

                              ag)

                              att främja ett mer omfattande stöd i samhället för regional försoning genom att bland annat stödja parlamentens helhjärtade engagemang i dialogen mellan Belgrad och Priština och i strävan efter en varaktig regional försoning,

                              ah)

                              att stärka och, där så är möjligt, intensifiera EU:s och västra Balkans gemensamma insatser för att främja kontakter och utbyten mellan människor i syfte att skapa ömsesidigt positiva bilder av varandra hos respektive befolkning,

                              ai)

                              att främja inrättandet av lika villkor för inkluderande politiska miljöer och underlätta ansträngningarna i alla länder på västra Balkan för att komma till rätta med politisk polarisering och utdragna parlamentsbojkotter; att utveckla en inkluderande och konstruktiv parlamentarisk kultur och stärka den parlamentariska kontrollen och tillsynen; att främja en ansvarsfull strategi för att företräda medborgarnas intressen i parlamenten, i syfte att främja demokratisk kontroll och lagstiftning av bättre kvalitet,

                              aj)

                              att notera och underlätta Europaparlamentets anslutningsrelaterade arbete och demokratistödjande verksamhet, inklusive arbetet i dess ständiga utskott och delegationer, och att involvera parlamentets ständiga föredragande för länderna på västra Balkan i granskningsprocessen och på plats,

                              ak)

                              att främja valreformer som säkerställer fria, rättvisa, konkurrenspräglade och öppna val på central och lokal nivå som är fria från hot och desinformationskampanjer, i linje med internationella standarder, inklusive i fråga om insyn i finansiering av partier, och med rekommendationerna från internationella observatörsuppdrag; att följa upp genomförandet av Venedigkommissionens yttranden; att bidra till Europaparlamentets program för demokratistöd i regionen,

                              al)

                              att uppmuntra de nationella parlamenten att använda Europaparlamentets verktyg för demokratistöd, såsom Jean Monnet-dialogen och dialogen mellan partierna, för att underlätta det politiska arbetet med parlamentarisk dialog och öka ansvarsskyldigheten, tillsynen, den demokratiska kontrollen och kvaliteten på lagstiftningsarbetet,

                              am)

                              att stärka och i hög grad involvera det civila samhället i dess roll som en oumbärlig aktör i processerna för demokratisk konsolidering, regionalt samarbete och anslutningsrelaterade reformer, med fokus på proeuropeiska och pro-demokratiska krafter i regionen,

                              an)

                              att säkerställa att allmänheten och lokalsamhället i kandidatländerna är mer delaktiga i anslutningsprocessen och i högre grad gynnas av den; att inom denna ram ge särskilt stöd och uppmuntran till proeuropeiska och prodemokratiska samhällssegment, synpunkter och åsikter,

                              ao)

                              att se till att varje åtgärd som vidtas inbegriper en konkret och omfattande dialog med organisationer i det civila samhället, den akademiska världen och ungdomar i alla stadier från det tidiga beslutsfattandet till genomförande- och utvärderingsfasen, med särskild uppmärksamhet på att inte stödja eller finansiera befintliga lokala anti-europeiska maktstrukturer eller lokala strukturer med ett tvivelaktigt demokratiskt rykte, utan att i stället främja utvecklingen av EU:s värderingar, rättsstatsprincipen, kampen mot korruption och uppbyggnaden av starka och effektiva demokratiska institutioner som en grund för en framgångsrik anslutning till EU,

                              ap)

                              att med kraft fördöma smutskastningskampanjer, hot och trakasserier mot journalister och medier och att kräva utredning och lagföring av sådana brott för att därigenom skapa en säker miljö för journalister, och att samtidigt ta itu med problemen med koncentration, politiska och ekonomiska påtryckningar på finansiering av medier och bristande insyn i medieägandet,

                              aq)

                              att aktivt stödja och stärka ett demokratiskt, oberoende och mångfaldigt medielandskap, samt mediernas ansvarsskyldighet och mediestyrning,

                              ar)

                              att öka stödåtgärder som främjar motståndskraft mot desinformation och störande mediekampanjer, bland annat utländska påverkanskampanjer som syftar till att undergräva demokratiska processer och ländernas suveränitet på västra Balkan såväl som EU:s roll i regionen genom hybridkrigföring,

                              as)

                              att främja och aktivt stödja genomförandet av antidiskrimineringspolitik och kräva lagföring av hatbrott; att uppmuntra till större framsteg i arbetet för jämställdhet och mot diskriminering, och att säkerställa social inkludering av etniska, nationella och religiösa minoriteter, personer med funktionsnedsättning, romer och hbtqi+-personer, med särskilt fokus på barn, genom att utforma en inkluderande politik för att skydda människors grundläggande rättigheter,

                              at)

                              att begära en starkare rättslig ram för att förebygga och aktivt bekämpa kvinnomord och våld mot kvinnor och barn samt andra former av våld i hemmet, bland annat genom att påminna om skyldigheterna enligt Europarådets konvention om att förebygga och bekämpa våld mot kvinnor och våld i hemmet, och genom att vidta de åtgärder som krävs för att den ska ratificeras; att förebygga och bekämpa människohandel,

                              au)

                              att erkänna de svårigheter som länderna på västra Balkan ställs inför i hanteringen av migrations- och flyktingflöden och de betydande ansträngningar som regionen har gjort för att tillhandahålla skydd och humanitära förnödenheter, främst med stöd från EU; att säkerställa ett effektivt genomförande av statusavtalen mellan länderna på västra Balkan och Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex),

                              av)

                              att lyfta fram betydelsen av västra Balkans bidrag till skyddet av Europeiska unionens yttre gränser och att öka EU-stödet till gränsförvaltningen i regionen; att stärka asylsystemets kapacitet i regionen i samarbete med Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) och FN:s flyktingkommissariat (UNHCR),

                              aw)

                              att betona att den sociala dimensionen och socioekonomisk sammanhållning är oerhört viktiga faktorer som spelar en nyckelroll under hela anslutningsprocessen,

                              ax)

                              att fokusera mer på utrotning av fattigdom, stöd till det civila samhället och genomförande av åtaganden på det arbetsrättsliga området,

                              ay)

                              att uppmuntra länderna på västra Balkan att höja standarden på sina arbetstagarrättigheter och sociala rättigheter, främja tillväxt och genomföra EU:s sociala regelverk, samt att inkludera ett brett spektrum av intressenter såsom fackföreningar, handelskammare och arbetarkammare i förhandlingarna med EU:s partner,

                              az)

                              att ta itu med kompetensflykten genom konkreta åtgärder såsom att främja högkvalitativa och inkluderande utbildningsreformer, särskilt på yrkesutbildningsområdet, så att utbildningssektorn bättre kan matcha behoven på arbetsmarknaden och bidra till att skapa långsiktiga och varaktiga arbetstillfällen för ungdomar,

                              ba)

                              att stödja den regionala dialogplattformen ”Att överbrygga klyftan” inom Europaparlamentets program för unga politiska ledare i ett försök att undanröja klyftan mellan ungdomspolitiken, ungdomars deltagande och parlamentsledamöter på västra Balkan, och att uppmuntra till konkreta åtgärder för att öka ungdomars deltagande i politiken och bedrivandet av ungdomscentrerad politik i hela regionen,

                              bb)

                              att främja möjligheter till frivilligarbete och medborgarengagemang för ungdomar och att investera mer i regionens ungdomar genom att öka anslutningsländernas deltagande i befintliga rörlighetsprogram, såsom Erasmus+, Kreativa Europa och Horisont 2020, och genom att inrätta nya program för rörlighet inom regionen,

                              bc)

                              att stärka samarbetet inom vetenskap, forskning och innovation genom särskild programplanering från kommissionens sida,

                              bd)

                              att ge länderna på västra Balkan mer stöd i syfte att förbättra deras miljö-, energieffektivitets- och klimatlagar och säkerställa att de har kapacitet att genomföra dem i överensstämmelse med EU:s normer och Parisavtalet, bland annat genom att till fullo och snabbt uppfylla sina internationella skyldigheter enligt fördraget om energigemenskapen med avseende på en fullständig anpassning till och ett fullständigt genomförande av unionens regelverk på energiområdet,

                              be)

                              att uppmana myndigheterna att vidta brådskande åtgärder för att övervaka, begränsa och förebygga luft- och vattenföroreningar; att säkerställa att strategiska miljöbedömningar och miljökonsekvensbedömningar utförs på förhand för att säkerställa en hållbar utveckling av vattenkraft och turism, i jämvikt med bevarandeinsatser,

                              bf)

                              att underlätta regional energiintegrering genom att öka diversifieringen av energikällor och energitryggheten, och att i högre grad koppla samman energiinfrastruktur och digitala nät,

                              bg)

                              att uppmuntra till den nödvändiga energiomställningen till renare förnybara energikällor och bort från kol och brunkol, som orsakar allvarliga sociala och hälsomässiga risker för lokalbefolkningarna och grannländerna; att inkludera anslutningsländerna på västra Balkan i processerna för den europeiska gröna given och Fonden för en rättvis omställning,

                              bh)

                              att påminna om att EU är den största utländska investeraren i regionen, med investeringar till ett värde av 12,7 miljarder EUR i utländska direktinvesteringar mellan 2014 och 2018; att införa en strategisk ekonomisk plan och investeringsplan för att förbättra konkurrenskraften, det rättsliga klimatet och företagsklimatet, situationen för små och medelstora företag och en hållbar utveckling i hela regionen i linje med åtagandena inom ramen för Parisavtalet och den europeiska gröna given, vid en tidpunkt då tillväxten på västra Balkan har mattats av efter ett kortvarigt uppsving i investeringar under de senaste åren och bidraget till tillväxten från investeringar och export börjar ebba ut,

                              bi)

                              att främja och stärka den regionala ekonomiska integrationen på västra Balkan, vilket redan har gjorts inom ramen för Centraleuropeiska frihandelsavtalet (Cefta) med EU:s regelverk som förebild, och att aktivt stödja den ekonomiska integrationen mellan EU och regionen genom att utvidga EU:s politik och den inre marknaden till länderna på västra Balkan när förhandskraven har uppfyllts,

                              bj)

                              att stödja initiativ som bygger på den fleråriga handlingsplanen för ett regionalt ekonomiskt område som antogs av premiärministrarna i länderna på västra Balkan vid toppmötet i Trieste 2017 och vars fyra pelare – handel, investeringar, rörlighet och digital integration – är avgörande för regionens ekonomiska utveckling och för att påskynda konvergensen med EU,

                              bk)

                              att stödja västra Balkans samarbete med regionala och internationella organisationer, såsom det regionala samarbetsrådet, det regionala samarbetskontoret för ungdom och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), och med internationella finansinstitut, såsom Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) och Europeiska investeringsbanken (EIB),

                              bl)

                              att fortsätta att stödja och så snart som möjligt tillhandahålla det bistånd som behövs för att slutföra Serbiens och Bosnien och Hercegovinas anslutning till Världshandelsorganisationen (WTO), med ett välkomnande av deras ansökningar om WTO-medlemskap, som gjordes 1999 respektive 2005, och med en påminnelse om WTO-medlemskapets betydelse för öppnandet av handelsmöjligheter och för att föra kandidatländerna närmare ett EU-medlemskap,

                              bm)

                              att försvara unionens intressen genom att mildra de negativa effekterna av frihandelsavtal med Eurasiska ekonomiska unionen som har ingåtts av länder som har ansökt om medlemskap i EU och som har beviljats möjlighet att ingå ett stabiliserings- och associeringsavtal med EU, bland annat genom att se över stödnivån för dessa länder,

                              bn)

                              att uppmuntra länderna på västra Balkan att inleda ett regionalt samarbete om infrastrukturutveckling,

                              bo)

                              att ge regionen hög prioritet inom ramen för EU:s strategi för konnektivitet, med tanke på att transportinfrastrukturen i regionen behöver förbättras, särskilt med beaktande av den roll som den spelar för att underlätta handel; att stödja uppförandet av europeiska järnvägs- och vägkorridorer i alla länder på västra Balkan; parlamentet uppmuntrar kommissionen att påskynda finansieringen av infrastrukturinvesteringar,

                              bp)

                              att föra regionens och EU:s folk och ekonomier närmare varandra genom att integrera länderna på västra Balkan i det transeuropeiska transportnätet (TEN-T-nätet) och det transeuropeiska energinätet (TEN-E-nätet), och att bidra till att säkerställa högkvalitativa och säkra transport- och energitjänster och förbättra infrastrukturen och de allmänna förbindelserna inom regionen samt mellan regionen och EU, i linje med kommissionens förslag till en strategisk ekonomisk plan och investeringsplan för västra Balkan,

                              bq)

                              att skynda på genomförandet av den digitala agendan för västra Balkan så att allmänheten kan ta del av fördelarna med den digitala omställningen; att bistå länderna i regionen med att förbättra finansierings- och utvecklingsmöjligheterna för nystartade företag och små och medelstora företag,

                              br)

                              att upprätta en förutsägbar tidsplan för ett regionalt område med fri roaming och påskynda genomförandet av den, och att ta initiativ till en ytterligare sänkning av avgifterna för kommunikation med EU på grundval av ett ökat fysiskt och digitalt samarbete och en ökad fysisk och digital konnektivitet på regional nivå,

                              bs)

                              att göra unionens finansiering av yttre åtgärder mer enhetlig, effektiv, synlig och transparent, och därigenom främja unionens värderingar rättsstatsprincipen, kampen mot korruption och uppbyggandet av starka och effektiva demokratiska institutioner; att, när så är lämpligt, anpassa IPA III-finansieringen till målen för den europeiska gröna given,

                              bt)

                              att säkerställa ett lämpligt, rättvist och proportionellt resultatbaserat och resultatorienterat föranslutningsstöd som motsvarar stödmottagarnas behov av omvandling och hjälper dem att fullgöra sina skyldigheter i samband med EU-anslutningen; att prioritera specifika projekt som gynnar folken i de berörda länderna och att förbättra mottagarnas förmåga att tillgodogöra sig stödet,

                              bu)

                              att i högre grad samordna frågor som rör ekonomisk styrning med internationella finansinstitut och att förbättra det ömsesidiga samarbetet för att rationalisera stödinsatser och undvika dubbelfinansiering,

                              bv)

                              att i större utsträckning göra det makrofinansiella stödet beroende av framsteg som görs i kampen mot korruption och för respekten för rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna,

                              bw)

                              att undvika nedskärningar i den totala IPA-finansieringen som skulle kunna dels sakta ner EU-relaterade reformer och undergräva unionens kapacitet att uppfylla sina strategiska mål att stabilisera och omvandla anslutningsländerna och förbereda dem för de skyldigheter som ett medlemskap medför, dels kraftigt begränsa förmågan att hantera flera utmaningar som rör rättsstatsprincipen, försoning, regional integration och klimatförändringar, samt göra regionen ännu mer utsatt för inflytande från aktörer i tredjeland; att se till att det civila samhället får tillräckligt och kontinuerligt stöd,

                              bx)

                              att säkerställa att IPA III drivs av politiska prioriteringar som genom konkreta projekt har en direkt inverkan på människors liv, och att föranslutningsstödet fördelas på ett transparent, proportionellt och icke-diskriminerande sätt och grundas på stabila resultatindikatorer, med beaktande av mottagarländernas åtaganden och framsteg i fråga om att genomföra reformer,

                              by)

                              att stärka den resultatbaserade strategin med hjälp av en upphävandemekanism som säkerställer samstämdhet med instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI); att komplettera IPA III-förordningen med en reformerad och förbättrad ”strategisk dialog” som säkerställer att Europaparlamentet hålls informerat och rådfrågas i god tid,

                              bz)

                              att upprätthålla den demokratiska ansvarsskyldigheten genom att säkerställa att Europaparlamentet deltar fullt ut i granskningen, tillsynen och den strategiska styrningen av utformningen, programplaneringen, kontrollen och utvärderingen av IPA III genom delegerade akter,

                              ca)

                              att göra EU:s stöd i regionen mer synligt och informera mer om det genom att stärka den strategiska kommunikationen och den offentliga diplomatin i syfte att förmedla unionens värden och lyfta fram mervärdet med EU-finansierade projekt och program; att utarbeta en gemensam kommunikationsstrategi i samarbete med länderna på västra Balkan; att ytterligare öka medvetenheten om fördelarna med processen för anslutning och enande på hela den europeiska kontinenten,

                              cb)

                              att insistera på att anslutningsländerna gradvis ska anpassa sig till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik och gemensamma handelspolitik,

                              cc)

                              att avsevärt öka kommunikationen om EU-stöd, särskilt avseende det omfattande stöd som EU har gett västra Balkan i kampen mot covid-19-pandemin, och att säkerställa att mottagarna av detta stöd inte sprider desinformation och negativa uttalanden om EU:s åtgärder för att bekämpa covid-19,

                              cd)

                              att berömma länderna på västra Balkan för deras samarbete med EU i samband med uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP),

                              ce)

                              att fördöma tredjeländers agerande som syftar till att destabilisera och undergräva den demokratiska samhällsstyrningen på västra Balkan,

                              cf)

                              att fortsätta samarbetet för att bekämpa hybridhot, bland annat rysk propaganda,

                              cg)

                              att följa upp toppmötet 2020 mellan EU och västra Balkan för att utvärdera och omvärdera utvidgningsprocessen och göra den mer dynamisk, samt för att ge ny kraft åt anslutningsländernas omvandling,

                              ch)

                              att snabbt genomföra den reviderade utvidgningsmetoden så att anslutningsprocessen kan återupptas, och att bygga vidare på toppmötet för västra Balkan i Zagreb genom att anta förhandlingsramar och sammankalla regeringskonferenser för att inleda anslutningsförhandlingar med Albanien och Nordmakedonien.

                              ci)

                              Europaparlamentet framhåller de 15 villkor som Europeiska unionens råd har beslutat om och som Albanien måste ha uppfyllt före sin första regeringskonferens med EU:s medlemsstater.

                              cj)

                              att upprätthålla samarbetet med Förenade kungariket på västra Balkan, med beaktande av de brittiska banden med regionen och av gemensamma mål, från främjandet av rättsstatsprincipen och kampen mot organiserad brottslighet till terrorismbekämpning och andra mål för GSFP-uppdrag,

                              ck)

                              att intensifiera den politiska dialogen på hög nivå genom regelbundna toppmöten mellan EU och västra Balkan,

                              cl)

                              att genomföra rekommendationerna i 2019 års tematiska utvärdering av EU:s stöd för rättsstatsprincipen i grannskaps- och utvidgningsländer (2010–2017), samt att snabbt anta ett meddelande från kommissionen om åtgärdande av allvarliga rättsstatsproblem med hjälp av en mekanism för villkorlighet och reversibilitet,

                              cm)

                              att följa upp det betydande stödet till alla länder på västra Balkan för att tillgodose de omedelbara hälsomässiga och humanitära behov som följer av covid-19,

                              cn)

                              att fortsätta att stödja EU:s kandidatländer och potentiella kandidatländer på västra Balkan när det gäller samordning av åtgärder mot covid-19-utbrottet och lindring av de socioekonomiska konsekvenserna av utbrottet, och att anpassa åtgärderna till EU:s gemensamma ekonomiska krispaket, som har utarbetats tillsammans med internationella finansinstitut,

                              co)

                              att säkerställa att nuvarande och nästa fleråriga budgetram tillsammans med den ekonomiska planen och investeringsplanen för västra Balkan i hög grad bidrar till återhämtningen efter covid-19, och underlättar ekonomisk tillväxt och integration med hjälp av bättre och hållbara digitala länkar och energi- och transportlänkar,

                              cp)

                              att se till att den ekonomiska planen och investeringsplanen för västra Balkan inte främst finansieras med befintliga IPA-medel och därmed potentiellt absorberar finansiering till andra viktiga strategier och program; att helt och hållet anpassa planen till den europeiska gröna given, särskilt till EU:s mål för minskade koldioxidutsläpp,

                              cq)

                              att prioritera västra Balkan i den nya garantin för yttre åtgärder och Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU+) inom ramen för instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI); att säkerställa en fördubbling i tillhandahållandet av bidrag genom investeringsramen för västra Balkan för att stödja utvecklingen av den privata sektorn, konnektivitet, digitalisering, den gröna agendan och sociala investeringar, och att väsentligt öka de finansiella garantierna för att stödja offentliga och privata investeringar i regionen genom garantiinstrumentet,

                              cr)

                              att utöka det geografiska tillämpningsområdet för Europeiska unionens solidaritetsfond, som redan omfattar folkhälsokriser, till att omfatta alla länder på västra Balkan,

                  2.

                  Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt till anslutningsländernas regeringar och parlament.

         (1)  EUT C 47, 11.2.2020, s. 15.

         (2)  CdR 2727/2019.

         (3)  EUT C 265, 11.8.2017, s. 142.

         (4)  Antagna texter, P8_TA(2019)0299.

         (5)  Antagna texter, P9_TA(2019)0050.

         (6)  Antagna texter, P9_TA(2020)0010.


title: Europeiska centralbankens rekommendation av den 15 december 2020 om utdelningar under covid-19-pandemin och om upphävande av rekommendation ECB/2020/35 (ECB/2020/62) 2020/C 437/01

text:
               18.12.2020

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 437/1

      EUROPEISKA CENTRALBANKENS REKOMMENDATION
      av den 15 december 2020
      om utdelningar under covid-19-pandemin och om upphävande av rekommendation ECB/2020/35
      (ECB/2020/62)
      (2020/C 437/01)
      ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
      med beaktande av rådets förordning (EU) nr 1024/2013 av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (1), särskilt artikel 4.3, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Den 27 mars 2020 antog Europeiska centralbanken (ECB) rekommendation ECB/2020/19 (2) som rekommenderade att kreditinstitut inte betalar ut några utdelningar fram till åtminstone den 1 oktober 2020, inte ingår några oåterkalleliga förpliktelser att lämna utdelning samt att kreditinstituten avstår från att köpa tillbaka egna aktier med målet att gynna aktieägarna. Den 27 juli 2020 förlängde ECB denna rekommendation fram till den 1 januari 2021 genom att anta Europeiska centralbankens rekommendation ECB/2020/35 (3). Syftet med dessa rekommendationer var att säkerställa att kreditinstituten fortsätter att fullgöra sin uppgift att finansiera hushåll, små och medelstora företag samt storföretag under den ekonomiska chocken som förorsakats av covid-19. Det ansågs därför viktigt att kreditinstituten bevarar sitt kapital så att de även framledes kan stödja ekonomin i ett klimat av högre osäkerhet på grund av covid-19 pandemin. Mot denna bakgrund ansågs det viktigare att använda kapitalresurserna för att stödja den reala ekonomin och för att absorbera förluster än att genomföra diskretionära utdelningar och köpa tillbaka egna aktier.

                  (2)

                  Trots att de makroekonomiska förutsättningarna förbättrats och den ekonomiska osäkerheten pga. covid-19 pandemin minskat sedan den 27 mars 2020, så är osäkerheten fortfarande förhöjd vilket bl.a. innebär att bankerna fortfarande har svårt att exakt bedöma sina kapitalbehov på medellång sikt. Mot bakgrund av de fortsatta offentliga stödåtgärderna och de ännu inte synliga ekonomiska konsekvenserna för kreditinstitutens balansräkningar, innebär att alla konsekvenser för banksektorn av den ekonomiska chocken som är följden av covid-19 pandemin eventuellt ännu inte syns fullt ut. På grund av denna bestående osäkerhet måste man vara extremt försiktig vad gäller kreditinstitutens regler och praxis avseende utdelningar. ECB anser därför att man bör uppmuntra kreditinstituten att även fortsättningsvis avstå från att göra utdelningar och från att köpa tillbaka egna aktier. Det är av yttersta vikt att kreditinstituten när de överväger utdelningar eller att köpa tillbaka egna aktier utgår från sin interna förmåga att generera kapital i framtiden och de kommande ekonomiska konsekvenserna för kvaliteten på deras exponeringar och kapital. Därutöver anser ECB rent allmänt att det inte vore lämpligt om kreditinstituten skulle dela ut, och köpa egna aktier, till ett värde som överstiger det lägre värdet av antingen 15 procent av deras ackumulerade vinst för räkenskapsåren 2019 och 2020 eller 20 baspunkter vad gäller kärnprimärkapitalrelationen.

                  (3)

                  Med beaktande av den inre marknadens enhetlighet och integritet, ser ECB ett behov av att inleda en dialog med de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater för att fastställa huruvida det är lämpligt att utdelningar betalas till moderinstitut, finansiella moderholdingföretag eller blandade finansiella moderholdingföretag belägna i en medlemsstat som inte är en deltagande medlemsstat. Denna dialog bör bland annat styras av principerna om likvärdighet och ömsesidighet med målet att stödja en väl fungerande inre marknad i hela unionen och säkerställa kreditinstitutens kapital ur ett tillsynsperspektiv samt bidra till det finansiella systemets stabilitet inom unionen och i varje medlemsstat.

                  (4)

                  För att maximera stödet till den reala ekonomin bör även mindre betydande kreditinstitut vara ytterst försiktiga när de beslutar om utdelningar, i linje med denna rekommendation.

                  (5)

                  Detta är en tillfällig åtgärd som uteslutande föranleds av de exceptionella omständigheterna. Om ekonomin inte utvecklas kraftigt negativt har ECB för avsikt att upphäva rekommendationen den 30 september 2021 och återgå till att bedöma bankernas kapital- och utdelningsplaner baserat på resultaten av den normala tillsynscykeln.

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

         I.

                  1.

                  ECB rekommenderar att betydande kreditinstitut fram till den 30 september 2021 är extremt försiktiga vid beslut om, och utbetalningar av, utdelning (4) eller om att köpa tillbaka egna aktier med målet att gynna aktieägarna (5).

                  2.

                  Kreditinstitut som har för avsikt att besluta om, eller betala ut, utdelning eller köp av egna aktier med målet att gynna aktieägarna, bör kontakta sina tillsynsgrupper som en del av tillsynsdialogen för att diskutera huruvida den planerade utdelningsnivån är lämplig.

                  3.

                  Denna rekommendation gäller på konsoliderad nivå för en betydande grupp som står under tillsyn enligt definitionen i artikel 2.22 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 468/2014 (ECB/2014/17) (6), och på individuell nivå för en betydande enhet som står under tillsyn enligt definitionen i artikel 2.16 i (EU) nr 468/2014 (ECB/2014/17), om en sådan betydande enhet som står under tillsyn inte ingår i en betydande grupp som står under tillsyn.

         II.

      Denna rekommendation riktar sig till betydande enheter och betydande grupper som står under tillsyn enligt artikel 2.16 och 2.22 i förordning (EU) nr 468/2014 (ECB/2014/17).

         III.

      Denna rekommendation riktar sig även till de nationella behöriga myndigheterna avseende mindre betydande enheter och mindre betydande grupper som står under tillsyn enligt artikel 2.7 och 2.23 i förordning (EU) nr 468/2014 (ECB/2014/17). De nationella behöriga myndigheterna bör i lämplig omfattning tillämpa denna rekommendation på sådana enheter och grupper.

         IV.

      ECB fortsätter att bevaka den ekonomiska situationen och kommer att granska denna rekommendation på nytt före den 30 september 2021.

         V.

      Rekommendation ECB/2020/35 ska upphöra att gälla.

         Utfärdad i Frankfurt am Main den 15 december 2020.

            Christine LAGARDE

               ECB:s ordförande

         (1)  EUT L 287, 29.10.2013, s. 63.

         (2)  Europeiska centralbankens rekommendation ECB/2020/19 av den 27 mars 2020 om utdelningar under covid-19-pandemin och om upphävande av rekommendation ECB/2020/1 (EUT C 102l, 30.3.2020, s. 1).

         (3)  Europeiska centralbankens rekommendation ECB/2020/35 av den 27 juli 2020 om utdelningar under covid-19-pandemin och om upphävande av rekommendation ECB/2020/19 (EUT C 251, 31.7.2020, s. 1).

         (4)  Kreditinstitut kan bedrivas i olika former, t.ex. som börsnoterade företag eller som ömsesidiga banker, kooperativa banker eller som sparbanker. Uttrycket "utdelning" omfattar i denna rekommendation varje form av utbetalning av kontanta medel i samband med kärnprimärkapital som minskar kapitalbasen kvantitativt eller kvalitativt.

         (5)  Om ett finansinstitut önskar byta ut stamaktier skulle det vara förenligt med denna rekommendation.

         (6)  Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 468/2014 (ECB/2014/17) av den 16 april 2014 om upprättande av ramen för samarbete inom den gemensamma tillsynsmekanismen mellan Europeiska centralbanken och nationella behöriga myndigheter samt med nationella utsedda myndigheter (ramförordning om den gemensamma tillsynsmekanismen [SSM] (ECB/2014/17) (EUT L 141, 14.5.2014, s. 1).


title: Rådets rekommendation (EU) 2020/2169 av den 17 december 2020 om ändring av rekommendation (EU) 2020/912 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner

text:
                  21.12.2020

                  SV

                  Europeiska unionens officiella tidning

                  L 431/75

         RÅDETS REKOMMENDATION (EU) 2020/2169
         av den 17 december 2020
         om ändring av rekommendation (EU) 2020/912 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner
         EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
         med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 77.2 b och e samt 292 första och andra meningen, och
         av följande skäl:

                     (1)

                     Den 30 juni 2020 antog rådet en rekommendation om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner (1) (nedan kallad rådets rekommendation). Den 16 juli 2020 antog rådet rekommendation (EU) 2020/1052 av den 16 juli 2020 om ändring av rådets rekommendation (EU) 2020/912 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner (2). Den 30 juli 2020 antog rådet rekommendation (EU) 2020/1144 av den 30 juli 2020 om ändring av rådets rekommendation (EU) 2020/912 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner (3). Den 7 augusti 2020 antog rådet rekommendation (EU) 2020/1186 av den 7 augusti 2020 om ändring av rådets rekommendation (EU) 2020/912 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner (4). Den 22 oktober 2020 antog rådet rekommendation (EU) 2020/1551 av den 22 oktober 2020 om ändring av rådets rekommendation (EU) 2020/912 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner (5).

                     (2)

                     I rådets rekommendation föreskrivs att medlemsstaterna gradvis ska häva de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU från och med den 1 juli 2020 på ett samordnat sätt med avseende på personer som är bosatta i de länder som anges i bilaga I till rådets rekommendation. Förteckningen över tredjeländer i bilaga I bör ses över varannan vecka och allt efter omständigheterna uppdateras av rådet efter nära samråd med kommissionen och berörda EU-byråer och EU-organ till följd av en samlad bedömning på grundval av den metod, de kriterier och de uppgifter som avses i rådets rekommendation.

                     (3)

                     Därefter har diskussioner förts inom rådet, i nära samråd med kommissionen och berörda EU-byråer och EU-organ, om översynen av den förteckning över tredjeländer som anges i bilaga I till rådets rekommendation och med tillämpning av de kriterier och metoder som fastställs i rådets rekommendation. Som en följd av dessa diskussioner bör förteckningen över tredjeländer i bilaga I ändras. I synnerhet bör Uruguay avföras från förteckningen.

                     (4)

                     Gränskontroll är inte bara av intresse för den medlemsstat vid vars yttre gränser den utförs, utan för samtliga medlemsstater som har avskaffat inre gränskontroll Medlemsstaterna bör därför säkerställa att de åtgärder som vidtas vid de yttre gränserna är samordnade i syfte att säkerställa att Schengenområdet fungerar väl. Från och med den 16 december 2020 bör medlemsstaterna därför fortsätta att häva de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU på ett samordnat sätt med avseende på personer som är bosatta i de länder som anges i bilaga I till rådets rekommendation, i dess ändrade lydelse enligt denna rekommendation.

                     (5)

                     I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av denna rekommendation, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. Eftersom denna rekommendation är en utveckling av Schengenregelverket ska Danmark, i enlighet med artikel 4 i det protokollet, inom sex månader efter det att rådet har beslutat om denna rekommendation, besluta huruvida landet ska genomföra den.

                     (6)

                     Denna rekommendation utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (6). Irland deltar därför inte i antagandet av denna rekommendation, som inte är bindande för eller tillämplig på Irland.

                     (7)

                     När det gäller Island och Norge utgör denna rekommendation, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i rådets beslut 1999/437/EG (7).

                     (8)

                     När det gäller Schweiz utgör denna rekommendation, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i beslut 1999/437/EG (8) jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/146/EG (9).

                     (9)

                     När det gäller Liechtenstein utgör denna rekommendation, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i beslut 1999/437/EG (10) jämförd med artikel 3 i beslut 2011/350/EU (11).

               HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.
         Rådets rekommendation (EU) 2020/912, i dess ändrade lydelse enligt rekommendation (EU) 2020/1052, rekommendation (EU) 2020/1144 och rekommendation (EU) 2020/1186, om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner, ska ändras på följande sätt:

                     1.

                     Första stycket i punkt 1 i rådets rekommendation ska ersättas med följande:

                                 ”1.

                                 Från och med den 16 december 2020 bör medlemsstaterna gradvis avskaffa de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU på ett samordnat sätt med avseende på personer som är bosatta i de tredjeländer som anges i bilaga I.”.

                     2.

                     Bilaga I till rekommendationen ska ersättas med följande:

                           ”BILAGA I
                           Tredjeländer och särskilda administrativa regioner vars invånare inte bör påverkas av tillfälliga restriktioner vid de yttre gränserna för icke nödvändiga resor till EU:
                           I.   STATER

                                       1.

                                       AUSTRALIEN

                                       2.

                                       JAPAN

                                       3.

                                       NYA ZEELAND

                                       4.

                                       RWANDA

                                       5.

                                       SINGAPORE

                                       6.

                                       SYDKOREA

                                       7.

                                       THAILAND

                                       8.

                                       KINA (*1)

                                 II.   FOLKREPUBLIKEN KINAS SÄRSKILDA ADMINISTRATIVA REGIONER
                           Hongkong SAR (*1)

                           Macao SAR (*1)

                     ”

            Utfärdad i Bryssel den 17 december 2020.

                  På rådets vägnar

               M. ROTH

                  Ordförande

            (1)  EUT L 208I, 1.7.2020, s. 1.

            (2)  EUT L 230, 17.7.2020, s. 26.

            (3)  EUT L 248, 31.7.2020, s. 26.

            (4)  EUT L 261, 11.8.2020, s. 83.

            (5)  EUT L 354, 26.10.2020, s. 19.

            (6)  Rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 64, 7.3.2002, s. 20).

            (7)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 36.

            (8)  EUT L 53, 27.2.2008, s. 52.

            (9)  Rådets beslut 2008/146/EG av den 28 januari 2008 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (EUT L 53, 27.2.2008, s. 1).

            (10)  EUT L 160, 18.6.2011, s. 21.

            (11)  Rådets beslut 2011/350/EU av den 7 mars 2011 om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, om avskaffande av kontroller vid de inre gränserna och om personers rörlighet (EUT L 160, 18.6.2011, s. 19).

            (*1)  Med förbehåll för bekräftelse om ömsesidighet.


title: Rådets rekommendation (EU) 2021/1896 av den 29 oktober 2021 om ändring av rådets rekommendation (EU) 2020/912 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner

text:
                  3.11.2021

                  SV

                  Europeiska unionens officiella tidning

                  L 388/1

         RÅDETS REKOMMENDATION (EU) 2021/1896
         av den 29 oktober 2021
         om ändring av rådets rekommendation (EU) 2020/912 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner
         EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
         med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 77.2 b och e samt 292 första och andra meningen, och
         av följande skäl:

                     (1)

                     Den 30 juni 2020 antog rådet en rekommendation om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner (1) (rådets rekommendation).

                     (2)

                     Därefter har rådet antagit rekommendationerna (EU) 2020/1052 (2), (EU) 2020/1144 (3), (EU) 2020/1186 (4), (EU) 2020/1551 (5), (EU) 2020/2169 (6), (EU) 2021/89 (7), (EU) 2021/132 (8), (EU) 2021/767 (9), (EU) 2021/892 (10), (EU) 2021/992 (11), (EU) 2021/1085 (12), (EU) 2021/1170 (13), (EU) 2021/1346 (14), (EU) 2021/1459 (15), (EU) 2021/1712 (16) och (EU) 2021/1782 (17) om ändring av rådets rekommendation (EU) 2020/912 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner.

                     (3)

                     Den 20 maj 2021 antog rådet rekommendation (EU) 2021/816 om ändring av rekommendation (EU) 2020/912 om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner (18) för att uppdatera de kriterier som används för att bedöma om icke nödvändiga resor från tredjeländer är säkra och bör tillåtas.

                     (4)

                     I rådets rekommendation föreskrivs att medlemsstaterna gradvis ska häva de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU från och med den 1 juli 2020 på ett samordnat sätt med avseende på personer som är bosatta i de länder som anges i bilaga I till rådets rekommendation. Förteckningen över tredjeländer i bilaga I bör ses över varannan vecka och allt efter omständigheterna uppdateras av rådet efter nära samråd med kommissionen och berörda EU-byråer och EU-organ till följd av en samlad bedömning på grundval av den metod, de kriterier och de uppgifter som avses i rådets rekommendation.

                     (5)

                     Därefter har diskussioner förts inom rådet, i nära samråd med kommissionen och berörda EU-byråer och EU-organ, om översynen av den förteckning över tredjeländer som anges i bilaga I till rådets rekommendation och med tillämpning av de kriterier och metoder som fastställs i rådets rekommendation, i dess ändrade lydelse enligt rekommendation (EU) 2021/816. Som en följd av dessa diskussioner bör förteckningen över tredjeländer i bilaga I ändras. I synnerhet bör Argentina, Colombia, Namibia och Peru läggas till i förteckningen.

                     (6)

                     Gränskontroll är inte bara av intresse för den medlemsstat vid vars yttre gränser den utförs, utan för samtliga medlemsstater som har avskaffat inre gränskontroll. Medlemsstaterna bör därför säkerställa att de åtgärder som vidtas vid de yttre gränserna är samordnade i syfte att säkerställa att Schengenområdet fungerar väl. Från och med den 29 oktober 2021 bör medlemsstaterna därför fortsätta att häva de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU på ett samordnat sätt med avseende på personer som är bosatta i de tredjeländer, särskilda administrativa regioner och andra enheter och territoriella myndigheter som anges i bilaga I till rådets rekommendation, i dess ändrade lydelse enligt denna rekommendation.

                     (7)

                     I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av denna rekommendation, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. Eftersom denna rekommendation är en utveckling av Schengenregelverket ska Danmark, i enlighet med artikel 4 i det protokollet, inom sex månader efter det att rådet har beslutat om denna rekommendation, besluta huruvida landet ska genomföra den.

                     (8)

                     Denna rekommendation utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (19). Irland deltar därför inte i antagandet av denna rekommendation, som inte är bindande för eller tillämplig på Irland.

                     (9)

                     När det gäller Island och Norge utgör denna rekommendation, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i rådets beslut 1999/437/EG (20).

                     (10)

                     När det gäller Schweiz utgör denna rekommendation, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i beslut 1999/437/EG (21) jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/146/EG (22).

                     (11)

                     När det gäller Liechtenstein utgör denna rekommendation, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 A i beslut 1999/437/EG (23) jämförd med artikel 3 i beslut 2011/350/EU (24).

               HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.
         Rådets rekommendation (EU) 2020/912, i dess ändrade lydelse enligt rekommendationerna (EU) 2020/1052, (EU) 2020/1144, (EU) 2020/1186, (EU) 2020/1551, (EU) 2020/2169, (EU) 2021/89, (EU) 2021/132, (EU) 2021/767, (EU) 2021/816, (EU) 2021/892, (EU) 2021/992, (EU) 2021/1085, (EU) 2021/1170, (EU) 2021/1346, (EU) 2021/1459, (EU) 2021/1712 och (EU) 2021/1782, om de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU och ett eventuellt avskaffande av dessa restriktioner, ska ändras på följande sätt:

                     1.

                     Första stycket i punkt 1 i rådets rekommendation ska ersättas med följande:

                                 ”1.

                                 Från och med den 29 oktober 2021 bör medlemsstaterna gradvis avskaffa de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU på ett samordnat sätt med avseende på personer som är bosatta i de tredjeländer som anges i bilaga I.”

                     2.

                     Bilaga I till rekommendationen ska ersättas med följande:

                           ”BILAGA I
                           Tredjeländer, särskilda administrativa regioner samt andra enheter och territoriella myndigheter vars invånare inte bör påverkas av tillfälliga restriktioner vid de yttre gränserna för icke nödvändiga resor till EU:
                           I.   STATER

                                       1.

                                       ARGENTINA

                                       2.

                                       AUSTRALIEN

                                       3.

                                       BAHRAIN

                                       4.

                                       KANADA

                                       5.

                                       CHILE

                                       6.

                                       COLOMBIA

                                       7.

                                       JORDANIEN

                                       8.

                                       KUWAIT

                                       9.

                                       NAMIBIA

                                       10.

                                       NYA ZEELAND

                                       11.

                                       PERU

                                       12.

                                       QATAR

                                       13.

                                       RWANDA

                                       14.

                                       SAUDIARABIEN

                                       15.

                                       SINGAPORE

                                       16.

                                       SYDKOREA

                                       17.

                                       UKRAINA

                                       18.

                                       FÖRENADE ARABEMIRATEN

                                       19.

                                       URUGUAY

                                       20.

                                       KINA (*)

                                 II.   FOLKREPUBLIKEN KINAS SÄRSKILDA ADMINISTRATIVA REGIONER

                                       Hongkong SAR

                                       Macao SAR

                                 III.   ENHETER OCH TERRITORIELLA MYNDIGHETER SOM INTE ERKÄNNS SOM STATER AV MINST EN MEDLEMSSTAT

                                       Taiwan

                        (*)  Med förbehåll för bekräftelse om ömsesidighet."

            Utfärdad i Bryssel den 29 oktober 2021

                  På rådets vägnar

               G. DOVŽAN

                  Ordförande

            (1)  EUT L 208 I, 1.7.2020, s. 1.

            (2)  EUT L 230, 17.7.2020, s. 26.

            (3)  EUT L 248, 31.7.2020, s. 26.

            (4)  EUT L 261, 11.8.2020, s. 83.

            (5)  EUT L 354, 26.10.2020, s. 19.

            (6)  EUT L 431, 21.12.2020, s. 75.

            (7)  EUT L 33, 29.1.2021, s. 1.

            (8)  EUT L 41, 4.2.2021, s. 1.

            (9)  EUT L 165 I, 11.5.2021, s. 66.

            (10)  EUT L 198, 4.6.2021, s. 1.

            (11)  EUT L 221, 21.6.2021, s. 12.

            (12)  EUT L 235, 2.7.2021, s. 27.

            (13)  EUT L 255, 16.7.2021, s. 3.

            (14)  EUT L 306, 31.8.2021, s. 4.

            (15)  EUT L 320, 10.9.2021, s. 1.

            (16)  EUT L 341, 24.9.2021, s. 1.

            (17)  EUT L 360, 11.10.2021, s. 128.

            (18)  EUT L 182, 21.5.2021, s. 1.

            (19)  Rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 64, 7.3.2002, s. 20).

            (20)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 31.

            (21)  EUT L 53, 27.2.2008, s. 52.

            (22)  Rådets beslut 2008/146/EG av den 28 januari 2008 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (EUT L 53, 27.2.2008, s. 1).

            (23)  EUT L 160, 18.6.2011, s. 21.

            (24)  Rådets beslut 2011/350/EU av den 7 mars 2011 om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, om avskaffande av kontroller vid de inre gränserna och om personers rörlighet (EUT L 160, 18.6.2011, s. 19).