               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 23.5.2022
            COM(2022) 623 final

            Rekommendation till
            RÅDETS REKOMMENDATION
            om Portugals nationella reformprogram 2022 med avgivande av rådets yttrande om Portugals stabilitetsprogram 2022
            {SWD(2022) 623 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Rekommendation till

               RÅDETS REKOMMENDATION

               om Portugals nationella reformprogram 2022 med avgivande av rådets yttrande om Portugals stabilitetsprogram 2022

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

               med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
                  1
               , särskilt artikel 5.2,

               med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser
                  2
               , särskilt artikel 6.1,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

               med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

               med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

               med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

               med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

               av följande skäl:

               (1)Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241
                  3
               , genom vilken faciliteten för återhämtning och resiliens inrättades, trädde i kraft den 19 februari 2021. Faciliteten för återhämtning och resiliens ger ekonomiskt stöd till genomförandet av reformer och investeringar och utgör en finanspolitisk impuls som finansieras av unionen. Den bidrar till den ekonomiska återhämtningen och till genomförandet av hållbara och tillväxtfrämjande reformer och investeringar, i synnerhet för att främja den gröna och den digitala omställningen, samtidigt som den stärker resiliensen och den potentiella tillväxten i medlemsstaternas ekonomier. Den bidrar även till att stärka de hållbara offentliga finanserna och att öka tillväxten och skapandet av arbetstillfällen på medellång och lång sikt. Det högsta ekonomiska bidraget per medlemsstat inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens [uppdaterades] den [XX] juni 2022 i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) 2021/241.

               (2)Den 24 november 2021 antog kommissionen den årliga översikten över hållbar tillväxt, vilket inledde 2022 års europeiska planeringstermin för samordningen av den ekonomiska politiken. I översikten togs vederbörlig hänsyn till det gemensamma åtagandet på det sociala toppmötet i Porto i maj 2021 om att fortsätta genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, vilket proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 25 mars 2022 godkände Europeiska rådet prioriteringarna i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. Den 24 november 2021 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Portugal var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning
                  4
               . Samma datum antog kommissionen även en rekommendation om rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet, vilken antogs av rådet den 5 april 2022, samt förslaget till 2022 års gemensamma sysselsättningsrapport med en analys av genomförandet av riktlinjerna för sysselsättningen och principerna för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, vilket antogs av rådet den 14 mars 2022.

               (3)Rysslands invasion av Ukraina, som följde tätt inpå den globala pandemin, har avsevärt förändrat den geopolitiska och ekonomiska situationen. Invasionens konsekvenser för medlemsstaternas ekonomier har framför allt blivit kännbara genom högre priser på energi och livsmedel samt sämre tillväxtutsikter. De högre energipriserna är särskilt betungande för utsatta hushåll som har eller riskerar att drabbas av energifattigdom. EU märker också av en exceptionell tillströmning av människor på flykt från Ukraina. I detta sammanhang aktiverades direktivet om tillfälligt skydd
                  5
                för första gången den 4 mars 2022 för att ge fördrivna personer från Ukraina rätt att vistas i EU och få tillgång till utbildning, arbetsmarknad, hälso- och sjukvård, bostäder och social trygghet.

               (4)Med hänsyn till den snabbt föränderliga ekonomiska och geopolitiska situationen återupptar den europeiska planeringsterminen den breda politiska samordningen vad gäller ekonomi och sysselsättning 2022, samtidigt som en utveckling sker i enlighet med genomförandekraven i faciliteten för återhämtning och resiliens, enligt vad som angavs i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. De återhämtnings- och resiliensplaner som har antagits måste genomföras för att uppfylla de politiska prioriteringarna inom ramen för den europeiska planeringsterminen, eftersom planerna omfattar alla eller en stor del av de relevanta landsspecifika rekommendationer som utfärdades under 2019 och 2020 års planeringsterminer. De landsspecifika rekommendationerna från 2019 och 2020 är dessutom lika relevanta för de återhämtnings- och resiliensplaner som granskats, uppdaterats eller ändrats i enlighet med artiklarna 14, 18 och 21 i förordning (EU) 2021/241, förutom eventuella landsspecifika rekommendationer som utfärdats fram till den dag då den ändrade planen lämnades in.

               (5)Den allmänna undantagsklausulen har varit aktiverad sedan mars 2020
                  6
               . I sitt meddelande av den 3 mars 2021
                  7
                förde kommissionen fram sin ståndpunkt att beslutet om huruvida den allmänna undantagsklausulen ska avaktiveras eller fortsätta att gälla bör fattas efter en samlad bedömning av läget i ekonomin och att det viktigaste kvantitativa kriteriet bör vara nivån på den ekonomiska aktiviteten i unionen eller euroområdet jämfört med nivåerna före krisen (slutet av 2019). Den ökade osäkerheten och de stora nedåtriskerna för de ekonomiska utsikterna i samband med kriget i Europa, den kraftiga höjningen av energipriserna och de fortsatta störningarna i försörjningskedjan motiverar förlängningen av stabilitets- och tillväxtpaktens allmänna undantagsklausul under hela 2023.

               (6)Enligt tillvägagångssättet i rådets yttrande av den 18 juni 2021 om 2021 års stabilitetsprogram mäts den finanspolitiska inriktningen för närvarande bäst som förändringen i primära utgifter (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan), exklusive tillfälliga åtgärder i samband med covid-19-krisen, men inbegripet utgifter som finansieras med icke återbetalningspliktigt stöd (bidrag) från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, i förhållande till den potentiella tillväxten på medellång sikt
                  8
               . För att bedöma om den nationella finanspolitiken är försiktig och dess sammansättning gynnsam för en hållbar återhämtning som är förenlig med den gröna och den digitala omställningen granskas, förutom den övergripande finanspolitiska inriktningen, även utvecklingen i nationellt finansierade
                  9
                primära löpande utgifter (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan och exklusive tillfälliga åtgärder i samband med covid-19-krisen,) och investeringar.

               (7)Den 2 mars 2022 antog kommissionen ett meddelande med allmän vägledning om finanspolitiken 2023 för att stödja utarbetandet av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram och därigenom stärka den politiska samordningen
                  10
               . På grundval av de makroekonomiska utsikterna i 2022 års vinterprognos noterade kommissionen att det bör ske en övergång från en stödjande finanspolitisk inriktning på aggregerad nivå 2020–2022 till en i stort sett neutral finanspolitisk inriktning på aggregerad nivå 2023, samtidigt som det måste finnas en beredskap att agera om den ekonomiska situationen förändras. Kommissionen meddelade att de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 bör se olika ut för olika medlemsstater och ta hänsyn till eventuella spridningseffekter över gränserna. Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att återspegla denna vägledning i sina stabilitets- och konvergensprogram. Kommissionen meddelade sin avsikt att noga övervaka den ekonomiska utvecklingen och anpassa sin politiska vägledning efter behov, senast i samband med planeringsterminens vårpaket i slutet av maj 2022.

               (8)När det gäller den finanspolitiska vägledning som antogs den 2 mars 2022 utgår de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 från de försämrade ekonomiska utsikterna, den ökade osäkerheten och de ytterligare nedåtriktade riskerna samt den högre inflationen jämfört med vinterprognosen. Mot bakgrund av dessa överväganden måste den finanspolitiska reaktionen vara att utöka de offentliga investeringarna i den gröna och den digitala omställningen och en tryggad energiförsörjning och att upprätthålla köpkraften hos de mest utsatta hushållen för att dämpa effekterna av de stigande energipriserna och begränsa inflationstrycket från sekundära effekter genom målinriktade och tillfälliga åtgärder. Finanspolitiken måste förbli flexibel så att den kan anpassas till de snabbt föränderliga omständigheterna och de olika ländernas finansiella och ekonomiska situation, däribland vad gäller effekterna av krisen och tillströmningen av fördrivna personer från Ukraina.

               (9)Den 22 april 2021 lämnade Portugal in sin nationella återhämtnings- och resiliensplan till kommissionen i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) 2021/241. Kommissionen har med stöd av artikel 19 i förordning (EU) 2021/241 bedömt återhämtnings- och resiliensplanens relevans, ändamålsenlighet, effektivitet och enhetlighet i enlighet med bedömningsriktlinjerna i bilaga V till den förordningen. Den 13 juli antog rådet sitt beslut om godkännande av återhämtnings- och resiliensplanen för Portugal
                  11
               . Delutbetalningarna ska verkställas på villkor att kommissionen fattar ett beslut i enlighet med artikel 24.5 i förordning (EU) 2021/241 om att Portugal på ett tillfredsställande sätt har uppnått de relevanta delmål och mål som angetts i rådets genomförandebeslut. För att delmålen och målen ska anses ha uppnåtts på ett tillfredsställande sätt får delmål och mål som tidigare uppnåtts inte ha upphävts.

               (10)Den 29 april 2022 lämnade Portugal in sitt nationella reformprogram för 2022 och sitt stabilitetsprogram för 2022 i enlighet med den tidsfrist som fastställs i artikel 4 i förordning (EG) nr 1466/97. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. I enlighet med artikel 27 i förordning (EU) 2021/241 ska Portugals halvårsvisa rapporter om framstegen avseende målen i återhämtnings- och resiliensplanen också återspeglas i 2022 års nationella reformprogram.

               (11)Kommissionen offentliggjorde 2022 års landsrapport för Portugal
                  12
                den 23 maj 2022. I rapporten ingick en bedömning av Portugals framsteg med de relevanta landsspecifika rekommendationer som antagits av rådet 2019, 2020 och 2021 och en granskning av Portugals genomförande av återhämtnings- och resiliensplanen med utgångspunkt i resultattavlan för återhämtning och resiliens. Utifrån denna analys konstaterades att landsrapporten innehåller brister i fråga om de utmaningar som inte eller endast delvis hade åtgärdats genom återhämtnings- och resiliensplanen, och även nya och framväxande utmaningar, inbegripet de som uppstått till följd av Rysslands invasion av Ukraina. I rapporten bedömdes även Portugals framsteg med att genomföra den europeiska pelaren för sociala rättigheter och uppnå EU:s överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsminskning, såväl som landets framsteg med att uppnå FN:s mål för hållbar utveckling.

               (12)Kommissionen utförde en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 för Portugal och offentliggjorde resultaten den 23 maj 2022
                  13
               . Kommissionen drog slutsatsen att Portugal har makroekonomiska obalanser. Landets sårbarhet visar sig framför allt i en hög extern, privat och offentlig skuld i kombination med en låg produktivitetstillväxt.

               (13)Den 14 april 2022 lämnade Portugal in ett nytt utkast till budgetplan för 2022. En fullständig bedömning av den planen kommer att presenteras i ett yttrande från kommissionen i enlighet med artikel 7 i förordning (EU) nr 473/2013.

               (14)Den 20 juli 2020 rekommenderade rådet Portugal att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder i enlighet med den allmänna undantagsklausulen för att effektivt hantera pandemin samt stödja ekonomin och den därpå följande återhämtningen. Portugal rekommenderades även att så snart de ekonomiska förhållandena medger det driva en finanspolitik som syftar till att nå en sund offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat sjönk Portugals offentliga underskott från 5,8 % av BNP under 2020 till 2,8 % under 2021. Portugals finanspolitiska motreaktion understödde den ekonomiska återhämtningen 2021, samtidigt som de tillfälliga stödåtgärderna minskade från 2,3 % av BNP under 2020 till 2,2 % under 2021. De åtgärder som Portugal har vidtagit 2021 har varit i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var mestadels tillfälliga eller kompenserades av uppvägande åtgärder. Samtidigt antog regeringen under perioden 2020–2021 ett antal diskretionära åtgärder som inte var tillfälliga eller kompenserades av uppvägande åtgärder. Dessa utgjordes främst av sjukvårdsrelaterade utgifter, däribland för anställningen av ytterligare sjukvårdspersonal i det nationella sjukvårdssystemet för att öka dess insatsförmåga. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat var Portugals offentliga bruttoskuld 127,4 % av BNP under 2021.

               (15)Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognosen i 2022 års stabilitetsprogram är försiktigt för 2022 och realistiskt därefter
                  14
               .  Regeringen uppskattar att BNP i fasta priser kommer att växa med 5,0 % under 2022 och 3,3 % under 2023. Som jämförelse kan nämnas att kommissionen i sin vårprognos för 2022 förväntar sig en högre real tillväxt i BNP på 5,8 % under 2022 och en lägre real tillväxt i BNP på 2,7 % under 2023. Skillnaden beror på en starkare tillväxt i privatkonsumtion och nettoexport i kommissionens prognos för 2022 och en lägre tillväxt i investeringar och nettoexport för 2023. I sitt stabilitetsprogram för 2022 förutspår regeringen att det samlade underskottet kommer att minska till 1,9 % av BNP under 2022 och till 0,7 % under 2023. Minskningen under 2022 återspeglar i första hand den starka tillväxten inom den ekonomiska verksamheten och upphävandet av de flesta pandemirelaterade nödåtgärderna. Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten minska till 120,8 % under 2022 för att därefter sjunka till 115,4 % under 2023. På grundval av de politiska åtgärder som var kända vid prognosens brytdatum förutspås i kommissionens vårprognos för 2022 att den offentliga skulden under 2022 och 2023 kommer att uppgå till 1,9 respektive 1,0 % av BNP. Detta är i linje med det underskott som förväntas i 2022 års stabilitetsprogram för 2022 och något högre för 2023, främst på grund av de högre löpande utgifterna i kommissionens prognos för det sistnämnda året. I kommissionens vårprognos för 2022 förutspås en lägre offentlig skuldkvot på 119,9 % under 2022 och en liknande offentlig skuldkvot på 115,3 % under 2023. Skillnaden under 2022 beror på att kommissionen förväntar sig en starkare tillväxt av BNP i löpande priser under det året.

               Utifrån kommissionens vårprognos för 2022 uppskattas den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt (10 års genomsnitt) till 1,5 %. Denna beräkning inkluderar dock inte effekten av de reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka Portugals potentiella tillväxt.

               (16)Under 2022 har regeringen avvecklat de flesta av de åtgärder som vidtagits som svar på covid-19-krisen, vilket innebär att de tillfälliga stödåtgärderna förväntas minska från 2,2 % av BNP under 2021 till 0,7 % under 2022. Det offentliga underskottet under 2022 påverkas av de åtgärder som antagits för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de stigande energipriserna. Enligt kommissionens vårprognos för 2022 kommer åtgärderna att motsvara 0,6 % av BNP under 2022 för att sedan avvecklas helt under 2023
                  15
               . Dessa åtgärder utgörs främst av sociala transfereringar till fattiga hushåll, sänkningar av indirekta skatter på energiförbrukning och subventioner för energiförbrukning. Åtgärderna har tillkännagivits som tillfälliga. Om energipriserna ligger kvar på en hög nivå även under 2023 kan vissa av åtgärderna förlängas. Vissa av åtgärderna är inte riktade, vilket särskilt gäller den allmänna sänkningen av bränsleskatten. Det offentliga underskottet påverkas även av kostnaderna för att erbjuda tillfälligt skydd för personer som fördrivits från Ukraina, vilka i kommissionens vårprognos för 2022 beräknas till 0,1 % av BNP under 2022
                  16
               .

               (17)Den 18 juni 2021 rekommenderade rådet att Portugal
                  17
                under 2022 borde använda faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar som kan stödja återhämtningen, men samtidigt bedriva en försiktig finanspolitik. Dessutom bör landet upprätthålla sina nationellt finansierade investeringar. Rådet rekommenderade även Portugal att begränsa ökningen av nationellt finansierade löpande utgifter. Portugal rekommenderades även att så snart de ekonomiska förhållandena medger det bedriva en finanspolitik som syftar till att uppnå en sund offentligfinansiell ställning och säkerställa den finanspolitiska hållbarheten på medellång sikt, och samtidigt öka investeringarna för att främja tillväxtpotentialen.

               (18)Med utgångspunkt i kommissionens vårprognos för 2022 och på grundval av den information som ingår i Portugals stabilitetsprogram för 2022 förväntas den finanspolitiska inriktningen enligt kommissionens vårprognos 2022 vara stödjande med –2,0 % av BNP
                  18
               . Portugal planerar att ge fortsatt stöd till återhämtningen genom att utnyttja faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar enligt rådets rekommendation. Det positiva bidraget till den ekonomiska verksamheten från utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder beräknas öka med 0,5 procentenheter av BNP jämfört med 2021. Nationellt finansierade investeringar beräknas ge ett expansivt bidrag till den finanspolitiska inriktningen på 0,2 procentenheter 2022
                  19
               . Därför planerar Portugal att bibehålla nationellt finansierade investeringar enligt rådets rekommendation. Samtidigt beräknas ökningen av nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2022 ge ett expansivt bidrag på 1,1 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta betydande expansiva bidrag omfattar de ytterligare effekterna av de åtgärder som vidtagits för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av stigande energipriser (0,6 % av BNP), såväl som kostnaderna för att erbjuda tillfälligt skydd för personer som fördrivits från Ukraina (0,1 % av BNP), samtidigt som en ökning av lönekostnaderna i den offentliga sektorn, de åldersrelaterade utgifterna och insatsförbrukningen förväntas fortsätta att pressa upp de löpande utgifterna. Framför allt förväntas den större ökningen av konsumentpriserna jämfört med BNP-deflatorn också påverka det expansiva bidraget av nationellt finansierade primära löpande utgifter till den övergripande inriktningen på finanspolitiken 2022 genom att öka utgifterna för den offentliga konsumtionen av varor och tjänster. Portugal förväntas totalt sett begränsa ökningen av nationellt finansierade löpande utgifter under 2022, eftersom det betydande expansiva bidraget av nationellt finansierade löpande utgifter under 2022 främst beror på de åtgärder som vidtagits för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de stigande energipriserna och kostnaderna för att erbjuda tillfälligt skydd för personer som fördrivits från Ukraina.

               (19)I kommissionens vårprognos för 2022 beräknas den finanspolitiska inriktningen under 2023 ligga på 0,0 % av BNP baserat på ett antagande om oförändrad politik
                  20
               . Portugal förväntas fortsätta att använda bidragen från faciliteten för återhämtning och resiliens under 2023 för att finansiera ytterligare investeringar som kan stödja återhämtningen. Det positiva bidraget till den ekonomiska verksamheten från utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder beräknas öka med 0,2 procentenheter av BNP jämfört med 2022. Nationellt finansierade investeringar beräknas ge ett expansivt bidrag till den finanspolitiska inriktningen på 0,3 procentenheter 2023
                  21
               . Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2023 ge ett kontraktivt bidrag på 0,7 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta omfattar effekterna av utfasningen av åtgärderna för att kompensera de stigande energipriserna (0,6 % av BNP). Samtidigt förväntas den större ökningen av konsumentpriserna jämfört med BNP-deflatorn under 2022 påverka bidraget av nationellt finansierade primära löpande utgifter till den övergripande inriktningen på finanspolitiken 2023 genom ökade utgifter för pensioner och sociala förmåner till följd av indexreglering.

               (20)I 2022 års stabilitetsprogram förväntas det offentliga underskottet minska gradvis till 0,3 % av BNP under 2024 och nå ett jämviktsläge under 2025. Det offentliga underskottet planeras därför ligga kvar under 3 % av BNP under programperioden. Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten minska fram till 2025, närmare bestämt med en minskning till 109,8 % under 2024 och en ytterligare minskning till 105,9 % under 2025. På grundval av kommissionens analys förfaller riskerna för skuldhållbarheten vara höga på medellång sikt.

               (21)En mer tillväxtfrämjande sammansättning av de offentliga finanserna, både på intäktssidan och utgiftssidan av den offentliga budgeten, skulle öka Portugals finanspolitiska hållbarhet på lång sikt, förbättra företagsklimatet och bidra till en återhämtning för alla. När det gäller Portugals skattesystem finns det uppgifter
                  22
                som visar att landets skatte- och bidragssystem är relativt svårhanterligt och inte tillräckligt transparent (minst 500 skatteförmåner har identifierats i fler än 60 rättsakter), och att skatteutgifternas ekonomiska effektivitet skulle gynnas av en regelbunden övervakning och bedömning. Vidare påverkas bolagsskattens struktur av statliga och kommunala tilläggsavgifter, vilket medför en komplicerad situation för skattebetalarna och en ytterligare börda för skattemyndigheten. Den preliminära skatten är ofta för hög, vilket leder till betydande återbetalningskrav under det efterföljande året. Den återkommande kostnaden för skatteuppbörd är relativt hög (under 2019 var den omkring 20 % högre än genomsnittet för EU-27), och skattemyndighetens investering i informations- och kommunikationsteknik är låg jämfört med EU-genomsnittet (5,7 % av myndighetens driftsutgifter 2019, dvs. nära hälften av genomsnittet för EU-27). Mot denna bakgrund skulle en effektivare skatteförvaltning i Portugal bidra till att minska såväl tiden för skattebetalning som den alltför höga nivån på kvarskatten (med 37,1 % av de totala nettointäkterna vid utgången av 2019 var kvarskatten bland de högsta i EU). När det gäller Portugals system för social trygghet är ändamålsenligheten i de sociala transfereringarna för att minska fattigdom och ojämlikhet sämre än EU-genomsnittet. Framför allt är minimiinkomsten otillräcklig, bara 37,5 % av fattigdomsgränsen (EU: 58,9 %). Samtidigt finns det en mängd olika sociala förmåner som verkar tjäna samma mål, vilket ökar komplexiteten. Fragmenteringen av det sociala trygghetssystemet leder till en relativt låg grad av utnyttjande och ett bristande fokus på de som har störst behov, vilket begränsar andelen personer som omfattas och minskar nyttan av de sociala förmånerna. I detta sammanhang är genomförandet av den nationella strategin för fattigdomsbekämpning särskilt viktig.

               (22)I enlighet med artikel 19.3 b och kriterium 2.2 i bilaga V till förordning (EU) 2021/241 omfattar återhämtnings- och resiliensplanen ett stort antal ömsesidigt förstärkande reformer och investeringar som ska vara genomförda senast 2026. De ska bidra till att åtgärda alla eller en betydande del av de ekonomiska och sociala utmaningar som beskrivs i de landsspecifika rekommendationerna till Portugal från rådet i den europeiska planeringsterminen 2019 och 2020, förutom alla landsspecifika rekommendationer som hade utfärdats fram till den dag då planen antogs. Framför allt bidrar planen till att främja investeringar för den gröna och den digitala omställningen. Förbättringar av de offentliga finansernas kvalitet och de statsägda företagens finansiella hållbarhet är centrala delar av planen. Planen är ambitiös när det gäller att stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens och förbättra tillgången till hälso- och sjukvård och långvarig vård och omsorg av hög kvalitet. Syftet med planen är att höja befolkningens övergripande kunskapsnivå, däribland när det gäller digitala färdigheter i olika grupper, och att utöka möjligheterna till yrkesutbildning och annan utbildning. Planen omfattar betydande investeringar för att förbättra de sociala tjänsterna, däribland genom att öka tillgången till subventionerade bostäder till rimlig kostnad. Genom planen införs relevanta åtgärder för att minska segmenteringen på arbetsmarknaden, stödja sysselsättning av god kvalitet och bevara arbetstillfällen. Syftet med planen är framför allt att främja invånarnas och företagens användning av digital teknik. Genom planen införs omfattande åtgärder för att öka tillgången till finansiering, särskilt för små och medelstora företag, och att främja privata och offentliga investeringar för landets ekonomiska återhämtning. I planen ingår betydande reformer och investeringar för att locka investeringar i forskning och innovation och att göra dessa mer effektiva och ändamålsenliga. Planen är ambitiös när det gäller att hantera utmaningarna för företagsklimatet och förbättra rättsväsendets effektivitet.

               (23)Genomförandet av Portugals återhämtnings- och resiliensplan förväntas bidra till ytterligare framsteg i den gröna och den digitala omställningen. Åtgärder som stöder klimatmålen i Portugal står för 37,9 % av planens totala tilldelning, medan åtgärder som stöder de digitala målen står för 22,1 % av planens totala tilldelning. Det fullständiga genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen, i enlighet med relevanta delmål och mål, kommer att bidra till att Portugal snabbt kan återhämta sig från konsekvenserna av covid-19-krisen, samtidigt som landets resiliens stärks. Det systematiska deltagandet av arbetsmarknadens parter och andra relevanta berörda parter är fortfarande viktigt för att genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen ska lyckas, liksom även annan ekonomisk politik och sysselsättningspolitik utanför planen, och för att säkerställa att fler känner ett egenansvar för den övergripande politiska agendan.

               (24)Portugal lämnade in partnerskapsavtalet
                  23
                den 4 mars 2022, men har ännu inte lämnat in de övriga programplaneringsdokumenten för sammanhållningspolitiken. I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 ska Portugal beakta de relevanta landsspecifika rekommendationerna i programplaneringen av de sammanhållningspolitiska fonderna 2021–2027. Detta är en förutsättning för att förbättra ändamålsenligheten och maximera mervärdet av det ekonomiska stöd som ska erhållas från de sammanhållningspolitiska fonderna, samtidigt som samordning, komplementaritet och enhetlighet mellan dessa fonder och andra unionsinstrument och fonder främjas. För att faciliteten för återhämtning och resiliens och de sammanhållningspolitiska programmen ska kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt är det även nödvändigt att undanröja alla hinder för investeringar till stöd för den gröna och den digitala omställningen och den balanserade territoriella utvecklingen.

               (25)Vid sidan av de ekonomiska och sociala utmaningar som behandlas i återhämtnings- och resiliensplanen står Portugal inför ett antal ytterligare utmaningar när det gäller den cirkulära ekonomin. Portugal ligger långt under EU-genomsnittet för indikatorerna på cirkulär ekonomi och avfallshantering. Den genomsnittliga återvinningsgraden i kommunerna är låg och minskande, med vissa regionala skillnader. Portugal nådde inte upp till EU-målet att 50 % av det kommunala avfallet skulle återvinnas senast 2020. Den totala återvinningsgraden var 29 % under 2019 och 26,5 % under 2020 (preliminära uppgifter), jämfört med EU-genomsnittet på 48 %. Det kommer att krävas betydande insatser för att uppnå EU-målen för nästa årtionde, däribland målet att 55 % av det kommunala avfallet ska återvinnas senast 2025. Förbättringar behövs för att förebygga, minimera, sortera, återanvända och återvinna avfall, och därigenom undvika att avfallet går till deponering eller förbränning, och för att modernisera anläggningarna för återvinning och behandling. En höjning av avgifterna för deponering och förbränning, införande av en skatt på restavfall och en höjning av avgifterna för kommuner som inte uppfyller återvinningsmålen är några goda exempel på hur dessa mål bättre kan uppnås. Dessutom kan en utökning av källsorteringen av avfall och en ytterligare utveckling av systemen för enhetsbaserad prissättning påskynda processen.

               (26)Inom ramen för det mandat som EU:s stats- och regeringschefer gav i Versaillesförklaringen syftar REPowerEU-planen till att så snart som möjligt fasa ut Europeiska unionens beroende av import av fossila bränslen från Ryssland. I detta syfte kommer de lämpligaste projekten, investeringarna och reformerna på nationell och regional nivå och på EU-nivå att fastställas i dialog med medlemsstaterna. Målet med dessa åtgärder är att minska det totala beroendet av fossila bränslen och flytta importen av fossilt bränsle från Ryssland.

               (27)Portugal har en hög andel förnybara bränslen i sin energimix (omkring en tredjedel) och är inte särskilt beroende av fossila bränslen från Ryssland. Olja och gas (främst flytande naturgas, LNG) står emellertid fortfarande för två tredjedelar av landets primära energiförsörjning, med 42 respektive 24 % enligt 2020 års uppgifter. Kolet i elproduktionen fasades ut under 2021, men gasförbrukningen har ökat snabbt under de senaste åren. Detta beror delvis på att vattenkraften har minskat på grund av torka. Tack vare en omfattande användning av LNG kommer endast 10 % av Portugals gasimport från Ryssland, vilket är långt under EU-genomsnittet på 44 %. Landet importerar varken olja eller kol från Ryssland
                  24
               . Portugal importerar emellertid 100 % av sina fossila bränslen. En minskning av detta importberoende genom ökade klimatambitioner på EU-nivå med inriktning på billigare, säkrare och mer hållbar energi kommer att kräva en ytterligare utbyggnad av Portugals potential för sol- och vindkraft, däribland i havsbaserade anläggningar, framför allt genom att förenkla tillståndsförfarandena och utöka den administrativa kapaciteten. En uppgradering av näten för överföring och distribution av elektricitet, däribland med likströmsteknik, i kombination med investeringar för att möjliggöra lagring av el, skulle göra det möjligt att leverera flexibel och snabbt tillgänglig energi, vilket krävs för förvaltningen av ett system med en hög andel förnybara energikällor. Den begränsade utbyggnaden av elsammanlänkningar med Spanien (och i förlängningen med Frankrike) är också en utmaning för resiliensen i Portugals och EU:s elsystem. Ytterligare sammanlänkningar över gränserna skulle kunna bidra till en bättre integrering av förnybar kapacitet från Iberiska halvön på den inre marknaden för energi. När det gäller att förbättra energieffektiviteten i byggnader skulle investeringarnas effektivitet kunna öka avsevärt genom lämpliga finansieringsprogram, informationskampanjer och utveckling av grön kompetens. Det finns även ett behov av att fasa ut fossila bränslen i transportsektorn, däribland genom att påskynda utbyggnaden av laddningsinfrastruktur och fullfölja viktiga projekt för järnvägstransport, cykling och kollektivtrafik. Portugal måste höja sin ambition att minska utsläppen av växthusgaser och höja målen för förnybar energi och energieffektivitet för att uppfylla målen i 55 %-paketet.

               (28)Påskyndandet av omställningen mot klimatneutralitet och utfasningen av fossila bränslen kommer att leda till betydande omstruktureringskostnader i flera sektorer, men Portugal kan använda mekanismen för en rättvis omställning inom ramen för sammanhållningspolitiken för att lindra de socioekonomiska konsekvenserna av omställningen i de mest utsatta regionerna. Portugal kan även använda Europeiska socialfonden+ för att öka sysselsättningsmöjligheterna och stärka den sociala sammanhållningen.

               (29)Mot bakgrund av kommissionens bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2022, och dess yttrande
                  25
                återges i rekommendation 1 nedan.

               (30)Med hänsyn till de nära inbördes kopplingarna mellan ekonomierna i medlemsstaterna i euroområdet och deras kollektiva bidrag till Ekonomiska och monetära unionens funktion, rekommenderade rådet att euroområdets medlemsstater vidtar åtgärder, inbegripet genom sina återhämtnings- och resiliensplaner, för att genomföra rekommendationen om euroområdets ekonomiska politik. För Portugal återspeglas detta i synnerhet i rekommendationerna 1 och 2 nedan.

               (31)Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2022 och stabilitetsprogrammet för 2022. Dess rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 1, 2 och 4 nedan. Rekommendationerna 1 och 2 bidrar även till genomförandet av rekommendationen för euroområdet, särskilt de första och fjärde rekommendationerna för euroområdet. De finanspolitiska åtgärder som avses i rekommendation 1 bidrar bland annat till att hantera obalanser med koppling till hög statsskuld i samband med låg produktivitetstillväxt. De politiska åtgärder som avses i rekommendation 2 bidrar bland annat till att minska den offentliga, privata och externa skulden, eftersom ett fullständigt genomförande av återhämtnings- och resiliensplanen kommer att främja tillväxten och samtidigt stärka ekonomins resiliens. De politiska åtgärder som avses i rekommendation 4 bidrar bland annat till att hantera sårbarheter med koppling till höga externa skulder på längre sikt.

               HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Portugal att under 2022 och 2023 vidta följande åtgärder:

               1.Säkerställa en försiktig finanspolitik under 2023, framför allt genom att begränsa ökningen av nationellt finansierade löpande utgifter till en nivå under den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt, med beaktande av ett fortsatt tillfälligt och riktat stöd till de hushåll och företag som är mest sårbara för stigande energipriser och till personer som flyr från Ukraina. Vara redo att anpassa de löpande utgifterna till den rådande situationen. Utöka de offentliga investeringarna för den gröna och den digitala omställningen och för en tryggad energiförsörjning, däribland med användning av faciliteten för återhämtning och resiliens, REPowerEU och andra EU-fonder. För perioden efter 2023 bedriva en finanspolitik som syftar till att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en trovärdig och successiv skuldminskning och finanspolitisk hållbarhet på medellång sikt genom gradvisa konsolideringar, investeringar och reformer. Förbättra effektiviteten i skattesystemet och det sociala trygghetssystemet, framför allt genom att förenkla de båda regelverken, öka effektiviteten i deras respektive förvaltningar och minska den tillhörande administrativa bördan.

               2.Fortsätta genomförandet av sin återhämtnings- och resiliensplan, i enlighet med de delmål och mål som angavs i rådets genomförandebeslut av den 13 juli 2021. Lämna in programplaneringsdokumenten om sammanhållningspolitiken 2021–2027 för att slutföra förhandlingarna med kommissionen och därefter påbörja deras genomförande.

               3.Förbättra villkoren för en omställning mot en cirkulär ekonomi, framför allt genom att uppmuntra förebyggandet, återvinningen och återanvändningen av avfall för att undvika att avfallet går till deponering eller förbränning.

               4.Minska det övergripande beroendet av fossila bränslen, däribland i transportsektorn. Påskynda användningen av förnybara energikällor genom att uppgradera näten för överföring och distribution av elektricitet, möjliggöra investeringar i lagring av elektricitet och förenkla tillståndsförfarandena för att möjliggöra en ytterligare utveckling av vindkraft, särskilt till havs, och solkraft. Stärka incitamentsramen för investeringar i energieffektivitet i byggnader. Utöka elsammanlänkningarna.

               Utfärdad i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

                     (4)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

                     (5)

                        Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 av den 4 mars 2022 om fastställande av att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina i den mening som avses i artikel 5 i direktiv 2001/55/EG, med följden att tillfälligt skydd införs (EUT L 71, 4.3.2022, s. 1).

                     (6)

                        Meddelande från kommissionen till rådet om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, COM(2020) 123 final, 20.3.2020.

                     (7)

                        Meddelande från kommissionen till rådet, Ett år efter utbrottet av covid-19: finanspolitiska insatser, COM(2021) 105 final, 3.3.2021

                     (8)

                        Uppskattningarna av den finanspolitiska inriktningen och dess ingående delar i denna rekommendation är kommissionens uppskattningar på grundval av de antaganden som ligger till grund för kommissionens vårprognos för 2022. Kommissionens beräkningar av den potentiella tillväxten på medellång sikt inkluderar inte den positiva effekten av reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka den potentiella tillväxten.

                     (9)

                        Utgifter som inte finansieras genom bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens eller andra EU-fonder.

                     (10)

                        Meddelande från kommissionen till rådet: Finanspolitisk vägledning för 2023, COM(2022) 85 final, 2.3.2022.

                     (11)

                        Rådets genomförandebeslut av den 13 juli 2021 om godkännande av bedömningen av återhämtnings- och resiliensplanen för Portugal (ST 10149/21+ADD 1 REV 1).

                     (12)

                        SWD(2022)623 final.

                     (13)

                        SWD(2022)637 final.

                     (14)

                        Det stabilitetsprogram för 2022 som lämnades in till kommissionen och rådet den 29 april 2022 hade ett brytdatum den 25 mars 2022, då det lades fram för det nationella parlamentet. I det utkast till budgetplan för 2022 som Portugal lämnade in till kommissionen och Eurogruppen den 14 april 2022 var det makroekonomiska scenariot för 2022 en aning uppdaterat jämfört med scenariot i programmet. Mer i detalj innebar 2022 års utkast till budgetplan en mindre nedskrivning av den reala tillväxten i BNP till 4,9 % under 2022 (från 5,0 % i programmet) och en uppskrivning av konsumentprisernas ökningstakt (HICP) till 4,0 % under samma år (från 3,3 % i programmet). Trots en något annorlunda sammansättning av de offentliga finanserna i 2022 års utkast till budgetplan bibehölls målet för det offentliga underskottet på 1,9 % av BNP för 2022.

                     (15)

                        Siffrorna motsvarar nivån på de årliga budgetkostnaderna för de åtgärder som vidtagits sedan hösten 2021, inklusive löpande intäkter och utgifter samt – i relevanta fall – åtgärder för kapitalutgifter.

                     (16)

                        Det totala antalet personer som fördrivits från Ukraina till EU förväntas stiga gradvis till 6 miljoner fram till slutet av 2022. Deras geografiska fördelning uppskattas på grundval av storleken på den befintliga diasporan, den relativa befolkningsmängden i den mottagande medlemsstaten och den verkliga fördelningen av fördrivna personer från Ukraina i hela EU i mars 2022. Uppskattningarna av budgetkostnaderna per person bygger på mikrosimuleringsmodellen Euromod, som utvecklats av kommissionens gemensamma forskningscentrum, med beaktande av de kontantbidrag som personerna kan vara berättigade till och andra förmåner som utbildning och hälso- och sjukvård.

                     (17)

                        Rådets rekommendation av den 18 juni 2021 med avgivande av rådets yttrande om Portugals stabilitetsprogram 2021 (EUT C 304, 29.7.2021, s. 102).

                     (18)

                        Om indikatorn ligger på minus (plus) innebär det att ökningstakten i de primära utgifterna är högre (lägre) än den ekonomiska tillväxten på medellång sikt, vilket antyder att finanspolitiken är expansiv (kontraktiv).

                     (19)

                        Övriga nationellt finansierade kapitalutgifter beräknas ge ett expansivt bidrag på 0,2 procentenheter av BNP.

                     (20)

                        Om indikatorn ligger på minus (plus) innebär det att ökningstakten i de primära utgifterna är högre (lägre) än den ekonomiska tillväxten på medellång sikt, vilket antyder att finanspolitiken är expansiv (kontraktiv).

                     (21)

                        Övriga nationellt finansierade kapitalutgifter beräknas ge ett expansivt bidrag på 0,2 procentenheter av BNP.

                     (22)

                        Tax benefits in Portugal – concept, methodology and practice, Working Group on Tax Benefits, maj 2019.

                     (23)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

                     (24)

                        Eurostat (2020), Andelen import från Ryssland av den totala importen av naturgas, råolja och stenkol. För EU27-genomsnittet omfattar den totala importen även importen från länder utanför EU27. För Portugal omfattar den totala importen även handel inom EU. Råolja omfattar inte raffinerade oljeprodukter.

                     (25)

                        Enligt artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.


               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 23.5.2022
            COM(2022) 608 final

            Rekommendation till
            RÅDETS REKOMMENDATION
            om Estlands nationella reformprogram 2022 med avgivande av rådets yttrande om Estlands stabilitetsprogram 2022
            {SWD(2022) 608 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Rekommendation till

               RÅDETS REKOMMENDATION

               om Estlands nationella reformprogram 2022 med avgivande av rådets yttrande om Estlands stabilitetsprogram 2022

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

               med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
                  1
               , särskilt artikel 5.2,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

               med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

               med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

               med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

               med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

               av följande skäl:

               (1)Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241
                  2
               , genom vilken faciliteten för återhämtning och resiliens inrättades, trädde i kraft den 19 februari 2021. Faciliteten för återhämtning och resiliens ger ekonomiskt stöd till genomförandet av reformer och investeringar och utgör en finanspolitisk impuls som finansieras av unionen. Den bidrar till den ekonomiska återhämtningen och till genomförandet av hållbara och tillväxtfrämjande reformer och investeringar, i synnerhet för att främja den gröna och den digitala omställningen, och stärker resiliensen och den potentiella tillväxten i medlemsstaternas ekonomier. Den bidrar också till hållbara offentliga finanser och ökar tillväxt och jobbskapande på medellång och lång sikt. Det högsta ekonomiska bidraget per medlemsstat inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens uppdaterades den [XX] juni 2022, i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) 2021/241.

               (2)Den 24 november 2021 antog kommissionen den årliga översikten över hållbar tillväxt, som inledde 2022 års europeiska planeringstermin. I översikten togs vederbörlig hänsyn till det gemensamma åtagandet på det sociala toppmötet i Porto i maj 2021 om att fortsätta genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 25 mars 2022 godkände Europeiska rådet prioriteringarna i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. Den 24 november 2021 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Estland inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning
                  3
               . Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet, som rådet antog den 5 april 2022, liksom förslaget till 2022 års gemensamma sysselsättningsrapport med en analys av genomförandet av riktlinjerna för sysselsättningspolitiken och principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som rådet antog den 14 mars 2022.

               (3)Rysslands invasion av Ukraina, som följde tätt inpå den globala pandemin, har avsevärt förändrat den geopolitiska och ekonomiska situationen. Invasionens påverkan på medlemsstaternas ekonomier har märkts exempelvis genom högre priser på energi och livsmedel och svagare tillväxtutsikter. De ökande energipriserna slår särskilt hårt mot de mest utsatta hushållen som redan lever i eller riskerar att drabbas av energifattigdom. EU märker också av en exceptionell ström av människor på flykt från Ukraina. I detta sammanhang utlöstes den 4 mars 2022 direktivet om tillfälligt skydd
                  4
                för första gången. Det ger fördrivna personer från Ukraina rätten att lagligen stanna i EU och att få tillgång till skolgång och utbildning, arbete, hälso- och sjukvård, bostad och social välfärd. Exceptionella stödåtgärder har gjorts tillgängliga för Estland inom ramen för initiativet Sammanhållningsinsatser för flyktingar i Europa (Care) och den extra förfinansieringen inom programmet React-EU (återhämtningsstöd för sammanhållning och till Europas regioner) i syfte att snabbt kunna ta emot och integrera människor som flytt från Ukraina.

               (4)Med hänsyn till den snabbt föränderliga ekonomiska och geopolitiska situationen återupptar den europeiska planeringsterminen den breda politiska samordningen vad gäller ekonomi och sysselsättning 2022, samtidigt som en utveckling sker i enlighet med genomförandekraven i faciliteten för återhämtning och resiliens, enligt vad som angavs i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. Genomförandet av de antagna återhämtnings- och resiliensplanerna är viktigt för att de politiska prioriteringarna inom ramen för den europeiska planeringsterminen ska ge resultat, eftersom planerna behandlar alla eller en betydande del av de relevanta landsspecifika rekommendationer som utfärdades i 2019 och 2020 års planeringsterminer. De landsspecifika rekommendationerna från 2019 och 2020 är dessutom lika relevanta för återhämtnings- och resiliensplaner som granskats, uppdaterats eller ändrats i enlighet med artiklarna 14, 18 och 21 i förordning (EU) 2021/241, förutom eventuella landsspecifika rekommendationer som utfärdats fram till den dag då den ändrade planen lämnades in.

               (5)Den allmänna undantagsklausulen är aktiverad sedan mars 2020
                  5
               . I sitt meddelande av den 3 mars 2021
                  6
                förde kommissionen även fram sin ståndpunkt att beslutet om huruvida den allmänna undantagsklausulen ska avaktiveras eller fortsätta att gälla bör fattas efter en samlad bedömning av läget i ekonomin och att det viktigaste kvantitativa kriteriet bör vara nivån på den ekonomiska aktiviteten i EU eller euroområdet jämfört med förkrisnivåerna (slutet av 2019). Ökad osäkerhet och stora nedåtrisker i de ekonomiska utsikterna på grund av kriget i Europa, liksom exceptionella höjningar av energipriserna och fortsatta störningar i leveranskedjorna, motiverar en förlängning av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten under hela 2023.

               (6)I enlighet med riktlinjen i rådets yttrande av den 18 juni 2021 om stabilitetsprogrammet 2021 mäts den finanspolitiska inriktningen för närvarande bäst som en förändring i de primära utgifterna (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan), exklusive covid-19-relaterade tillfälliga krisåtgärder, men inbegripet utgifter som finansieras med icke återbetalningspliktigt stöd (bidrag) från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, i förhållande till den potentiella tillväxten på medellång sikt
                  7
               . För att bedöma om den nationella finanspolitiken är försiktig och dess sammansättning gynnsam för en hållbar återhämtning som är förenlig med den gröna och den digitala omställningen granskas, förutom den övergripande finanspolitiska inriktningen, även utvecklingen i nationellt finansierade
                  8
                primära löpande utgifter (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan och exklusive tillfälliga krisåtgärder i samband med covid-19-krisen) och investeringar.

               (7)Den 2 mars 2022 antog kommissionen ett meddelande med en allmän vägledning för finanspolitiken 2023 som syftade till att stödja förberedelserna av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram och på så sätt stärka den politiska samordningen
                  9
               . På grundval av de makroekonomiska utsikterna i vinterprognosen 2022 anser kommissionen att det bör ske en övergång från en stödjande aggregerad finanspolitisk inriktning 2020–2022 till en i stort sett neutral aggregerad finanspolitisk inriktning 2023, även om det måste finnas en beredskap att agera om den ekonomiska situationen förändras. Kommissionen meddelade att de finanspolitiska rekommendationerna 2023 även i fortsättningen bör se olika ut för olika medlemsstater och ta hänsyn till eventuella spridningseffekter över gränserna. Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att låta vägledningen återspeglas i sina stabilitets- och konvergensprogram. Kommissionen åtog sig att noga följa den ekonomiska utvecklingen och anpassa sin vägledning efter behov, senast i planeringsterminens vårpaket i slutet av maj 2022.

               (8)När det gäller den finanspolitiska vägledningen av den 2 mars 2022 beaktas i de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 de försämrade ekonomiska utsikterna, den ökade osäkerheten och ytterligare nedåtrisker samt den högre inflationen jämfört med vinterprognosen. Mot bakgrund av dessa överväganden bör de finanspolitiska insatserna vara inriktade på att öka de offentliga investeringarna i den gröna och den digitala omställningen och i energitrygghet och på att hålla uppe köpkraften i de mest utsatta hushållen för att mildra effekterna av de höjda energipriserna och bidra till att begränsa inflationstrycket till följd av andrahandseffekter genom riktade och tillfälliga åtgärder. Finanspolitiken måste förbli flexibel så att den kan anpassas efter de snabbt föränderliga omständigheterna, och anpassas till länderna efter deras finanspolitiska och ekonomiska situation, även vad gäller deras utsatthet för krisen och tillströmningen av fördrivna personer från Ukraina.

               (9)Den 18 juni 2021 lämnade Estland in sin nationella återhämtnings- och resiliensplan till kommissionen i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) 2021/241. Kommissionen har med stöd av artikel 19 i förordning (EU) 2021/241 bedömt återhämtnings- och resiliensplanens relevans, ändamålsenlighet, effektivitet och enhetlighet i enlighet med bedömningsriktlinjerna i bilaga V till den förordningen.  Den 29 oktober 2021 antog rådet sitt beslut om godkännande av bedömningen av Estlands återhämtnings- och resiliensplan
                  10
               . Delbetalningarna ska verkställas på villkor att kommissionen fattar ett beslut i enlighet med artikel 24.5 i förordning (EU) 2021/241 om att Estland på ett tillfredsställande sätt har uppnått de relevanta delmål och mål som angetts i rådets genomförandebeslut. För att delmålen och målen ska anses ha uppnåtts på ett tillfredsställande sätt får delmål och mål som tidigare uppnåtts inte ha upphävts.

               (10)Den 29 april 2022 lämnade Estland in sitt nationella reformprogram för 2022 och sitt stabilitetsprogram för samma år, inom den frist som fastställs i artikel 4 i förordning (EG) nr 1466/97. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. I enlighet med artikel 27 i förordning (EU) 2021/241 avspeglas Estlands halvårsvisa rapporter om framstegen avseende målen i återhämtnings- och resiliensplanen också i 2022 års nationella reformprogram.

               (11)Den 23 maj 2022 offentliggjorde kommissionen 2022 års landsrapport för Estland
                  11
               . Den innehöll en bedömning av hur väl Estland hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog 2019, 2020 och 2021, och en utvärdering av Estlands genomförande av återhämtnings- och resiliensplanen, med utgångspunkt i resultattavlan för återhämtning och resiliens. Utifrån denna analys konstaterades i landsrapporten brister i fråga om de utmaningar som inte alls eller endast delvis hade åtgärdats genom återhämtnings- och resiliensplanen, och även nya och framväxande utmaningar, inbegripet dem som uppstått till följd av Rysslands invasion av Ukraina. I landsrapporten behandlades också Estlands framsteg avseende genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och med att uppnå EU:s överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsbekämpning, liksom framstegen med att nå FN:s mål för hållbar utveckling.

               (12)Den 23 maj 2022 lade kommissionen fram en rapport enligt artikel 126.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. I den rapporten behandlades Estlands budgetläge utifrån det faktum att dess offentliga underskott 2022 beräknas överskrida fördragets referensvärde på 3 % av BNP. I rapporten konstaterades det att underskottskriteriet inte var uppfyllt. I linje med meddelandet av den 2 mars 2022 föreslog kommissionen inte att förfarandet vid alltför stora underskott skulle inledas våren 2022. Kommissionen kommer att göra en ny bedömning av om det är lämpligt att föreslå att förfaranden vid alltför stora underskott inleds hösten 2022.

               (13)Den 20 juli 2020 rekommenderade rådet Estland att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder, i linje med den allmänna undantagsklausulen, för att ändamålsenligt hantera pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Rådet rekommenderade även Estland att när de ekonomiska förhållandena medger det bedriva en finanspolitik som syftar till att nå en sund offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat minskade Estlands offentliga underskott 2021 från 5,6 % av BNP under 2020 till 2,4 % under 2021. Estlands finanspolitiska åtgärder bidrog till den ekonomiska återhämtningen under 2021, samtidigt som de tillfälliga krisstödsåtgärderna ökade från 2,3 % av BNP 2020 till 2,7 % 2021. De åtgärder som Estland vidtog 2021 var i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var i de flesta fall tillfälliga eller kompenserades med uppvägande åtgärder. En del av de diskretionära åtgärder som antogs under perioden 2020–2021 var dock inte tillfälliga eller kompenserades inte med uppvägande åtgärder, utan bestod främst av pensionsökningar, löneökningar till specifika yrkesgrupper (lärare, anställda inom vårdsektorn, kultursektorn eller polisväsendet), utgifter för hälso- och sjukvård, FoU, försvar och it. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat uppgick den offentliga bruttoskulden 2021 till 18,1 % av BNP.

               (14)Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna i stabilitetsprogrammet för 2022 är försiktigt. Regeringen beräknar att BNP i fasta priser kommer att minska med 1,0 % under 2022 och öka med 1,2 % under 2023. Som jämförelse visar kommissionens vårprognos 2022 en real tillväxt i BNP på 1,0 % under 2022 och på 2,4 % under 2023. I kommissionens prognos förutses ökad privat konsumtion som understöds av en hög nivå av ackumulerade besparingar och en kraftig förväntad lönedynamik. I stabilitetsprogrammet för 2022 förväntar sig regeringen att det samlade underskottet kommer att öka till 5,3 % av BNP 2022 men minska till 4,8 % under 2023. Ökningen under 2022 beror i huvudsak på de nya utgiftsåtgärder som har vidtagits för att dämpa energipriserna och på ytterligare sociala och säkerhetsrelaterade utgifter samt på kostnaderna för att ge tillfälligt skydd åt fördrivna personer från Ukraina. Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten öka till 20,7 % av BNP under 2022 och därefter fortsätta att öka till 24,1 % under 2023. Utifrån de politiska åtgärder som var kända vid prognosens brytdatum förutses i kommissionens vårprognos 2022 ett underskott i de offentliga finanserna på 4,4 % av BNP under 2022 och 3,7 % under 2023. Detta är lägre än det beräknade underskottet enligt stabilitetsprogrammet för 2022, huvudsakligen på grund av den starkare BNP-prognos som låg till grund för kommissionens prognos och en måttligare ökning av investeringsutgifterna i kommissionens prognos. I kommissionens vårprognos 2022 förutses en offentlig skuldkvot på 20,9 % av BNP under 2022 och 23,5 % under 2023, liknande den i prognoserna i programmet.

               Utifrån kommissionens vårprognos 2022 beräknas den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt (10 års genomsnitt) till 3,1 %. Denna beräkning omfattar dock inte effekten av de reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka Estlands potentiella tillväxt.

               (15)Under 2022 har regeringen fasat ut de flesta av de åtgärder som vidtogs i samband med covid-19-krisen, så de tillfälliga krisstödsåtgärderna förväntas minska från 2,7 % av BNP 2021 till 0,8 % 2022. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas av de åtgärder som vidtogs för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de höjda energipriserna, som i kommissionens vårprognos 2022 beräknas till 0,7 % av BNP 2022, och förväntas vara utfasade 2023
                  12
               . Åtgärderna består främst av sociala transfereringar till fattigare hushåll, pristak på el- och värmepriser och sänkta el- och gasnätsavgifter för konsumenterna. De har angetts vara tillfälliga. Om energipriserna förblir höga också under 2023 kan dock vissa av dessa åtgärder bli kvar. Vissa av åtgärderna är inte riktade, bland annat det allmänna pristaket på energipriserna för hushåll, de lägre nätavgifterna och den generella sänkningen av punktskatterna (med verkan från 2020). Underskottet i de offentliga finanserna påverkas också av kostnaderna för att erbjuda tillfälligt skydd till fördrivna personer från Ukraina, som i kommissionens vårprognos 2022 beräknas till 0,4 % av BNP under 2022 och 0,6 % under 2023
                  13
               , samt av kostnaderna för försvarsutgifter som beräknas öka med 0,6 % av BNP under 2023.

               (16)Den 18 juni 2021 rekommenderade rådet Estland
                  14
                att under 2022 vidmakthålla en stödjande finanspolitisk inriktning som beaktar den impuls som ges genom faciliteten för återhämtning och resiliens samt upprätthålla nationellt finansierade investeringar. Rådet rekommenderade även Estland att när de ekonomiska förhållandena så medger, bedriva en finanspolitik som syftar till att på medellång sikt uppnå en sund offentligfinansiell ställning och säkerställa offentligfinansiell hållbarhet, men samtidigt öka investeringarna för att främja tillväxtpotentialen.

               (17)På grundval av kommissionens vårprognos 2022 och med hänsyn till uppgifterna i Estlands stabilitetsprogram för 2022 förväntas den finanspolitiska inriktningen under 2022 vara stödjande med -2,4 % av BNP, så som rådet rekommenderade
                  15
               . Estland planerar att ge fortsatt stöd till återhämtningen genom att använda faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar, så som rådet rekommenderade. Det positiva bidraget till den ekonomiska verksamheten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder förväntas öka med 0,1 procentenheter jämfört med 2021. Nationellt finansierade investeringar beräknas ge ett expansivt bidrag till den finanspolitiska inriktningen på 0,6 procentenheter under 2022
                  16
               . Därför planerar Estland att upprätthålla de nationellt finansierade investeringarna, så som rådet rekommenderade. Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2022 ge ett expansivt bidrag på 1,4 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta betydande expansiva bidrag omfattar bland annat ökade löner och sociala transfereringar samt den ytterligare effekten av åtgärderna för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de ökade energipriserna (0,5 % av BNP) samt av kostnaderna för att ge tillfälligt skydd åt fördrivna personer från Ukraina (0,4 % av BNP).

               (18)I kommissionens vårprognos 2022 beräknas den finanspolitiska inriktningen under 2023 ligga på 0,2 % av BNP vid oförändrad politik
                  17
               . Estland förväntas fortsätta att använda bidragen från faciliteten för återhämtning och resiliens under 2023 för att finansiera ytterligare investeringar till stöd för återhämtningen. Det positiva bidraget till den ekonomiska verksamheten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder förväntas öka med 0,4 procentenheter av BNP jämfört med 2022. Nationellt finansierade investeringar beräknas ge ett expansivt bidrag till den finanspolitiska inriktningen på 0,3 procentenheter under 2023
                  18
               . Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2023 ge ett kontraktivt bidrag på 0,4 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta omfattar effekten av utfasningen av åtgärderna för att motverka de ökade energipriserna (0,7 % av BNP) liksom de ytterligare kostnaderna för att ge tillfälligt skydd åt fördrivna personer från Ukraina (0,1 % av BNP).

               (19)I 2022 års stabilitetsprogram förväntas underskottet i de offentliga finanserna successivt minska till 3,8 % av BNP under 2024 och till 2,9 % 2025. Underskottet i de offentliga finanserna förväntas därför minska till under 3 % av BNP till 2025. Dessa prognoser bygger på vissa ytterligare åtgärder för konsolidering av de offentliga finanserna som ännu inte har preciserats.  Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten öka till 27,7 % under 2024 och till 29,2 % under 2025. Utifrån kommissionens analys verkar riskerna för skuldhållbarheten vara låga på medellång sikt.

               (20)I enlighet med artikel 19.3 b och kriterium 2.2 i bilaga V till förordning (EU) 2021/241 ska återhämtnings- och resiliensplanen omfatta ett stort antal ömsesidigt förstärkande reformer och investeringar som ska vara genomförda senast 2026. De ska bidra till att ta itu med alla eller en betydande del av de ekonomiska och sociala utmaningar som fastställts i rådets landsspecifika rekommendationer till Estland inom den europeiska planeringsterminen 2019 och 2020, utöver alla landsspecifika rekommendationer som hade utfärdats fram till den dag då planen antogs. Planen är särskilt inriktad på den gröna och den digitala omställningen och omfattar åtgärder för att förbättra energieffektiviteten och utveckla de förnybara energikällorna, förbättra hållbarheten när det gäller transporter och rörlighet,  stödja företagen i den dubbla omställningen, särskilt nystartade företag och små och medelstora företag,  utveckla fler digitala offentliga tjänster och öka utbildningssystemens relevans för arbetsmarknaden, särskilt i fråga om gröna och digitala färdigheter. Planen innehåller även åtgärder för att öka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens och tillgänglighet, och omfattar vissa förbättringar av det sociala skyddsnätet och tillgången till sociala tjänster.

               (21)Genomförandet av Estlands återhämtnings- och resiliensplan förväntas bidra till ytterligare framsteg avseende den gröna och den digitala omställningen. Åtgärder som stöder klimatmålen i Estland står för 41,5 % av planens totala tilldelning, medan åtgärder som stöder de digitala målen står för 21,5 % av planens totala tilldelning. Det fullständiga genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen, i enlighet med relevanta delmål och mål, kommer att bidra till att Estland snabbt kan återhämta sig från konsekvenserna av covid-19-krisen, samtidigt som landets resiliens stärks. Det systematiska deltagandet av arbetsmarknadens parter och andra relevanta berörda parter är fortfarande viktigt för att genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen ska lyckas, liksom annan ekonomisk politik och sysselsättningspolitik utanför planen, och för att säkerställa att fler känner ett egenansvar för den övergripande politiska agendan.

               (22)Estland lämnade in partnerskapsöverenskommelsen den 18 april 2022, men inga andra sammanhållningspolitiska programdokument
                  19
                har ännu lämnats in. I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 ska Estland beakta de relevanta landsspecifika rekommendationerna i programplaneringen av de sammanhållningspolitiska fonderna 2021–2027. Detta är en förutsättning för att förbättra ändamålsenligheten och maximera mervärdet av det ekonomiska stöd som ska erhållas från de sammanhållningspolitiska fonderna, samtidigt som samordning, komplementaritet och enhetlighet mellan dessa fonder och andra unionsinstrument och fonder främjas. För att faciliteten för återhämtning och resiliens och de sammanhållningspolitiska programmen ska kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt krävs också att hinder för investeringar till stöd för den gröna och den digitala omställningen och en balanserad territoriell utveckling avlägsnas.

               (23)Förutom de ekonomiska och sociala utmaningar som behandlas i återhämtnings- och resiliensplanen står Estland inför ett antal andra utmaningar vad gäller långvarig vård och omsorg samt ett tillräckligt socialt skyddsnät, särskilt för arbetslösa.

               (24)Det sociala skyddsnätet har förbättrats i Estland men risken för fattigdom och social utestängning är fortfarande hög bland äldre, personer med funktionsnedsättning samt arbetslösa. Arbetslösa löper större risk att drabbas av fattigdom på grund av att kriterierna för att få arbetslöshetsförmåner är så restriktiva, särskilt vad gäller gränserna för sysselsättning och inkomster före arbetslösheten. Till följd av detta fick endast cirka 50 % av alla som var registrerade som arbetslösa arbetslöshetsförmåner, medan 37 % av nyregistrerade arbetslösa fick ersättning från arbetslöshetsförsäkringen och endast 26 % fick en fast arbetslöshetsersättning under 2021. Genom att utvidga personkretsen för arbetslöshetsförmånerna och införa mindre strikta minimikriterier för tillgång till dessa förmåner kan det sociala skyddet förbättras, särskilt för personer med korta eller atypiska anställningar.

               (25)Den estniska befolkningen åldras, men utbudet av långvarig vård och omsorg är inte tillräckligt för att tillgodose efterfrågan, på grund av brister i fråga om organisationen och finansieringen av den långvariga vården och omsorgen Organisationen och finansieringen av långvarig vård och omsorg är splittrad mellan den sociala sektorn och hälso- och sjukvårdssektorn och mellan statliga och lokala myndigheter, vilket leder till att utbudet av hemvårds- och närvårdstjänster är ojämnt. Andelen utgifter som betalas av de personer som behöver vård (patientavgifter) var dessutom den näst högsta i EU 2019. De offentliga utgifterna för långvarig vård och omsorg utgjorde endast 0,4 % av BNP under 2019 (jämfört med genomsnittet på 1,7% i EU). Avsaknaden av gemensamma normer för långvarig vård och omsorg och bristen på vårdpersonal försvagar kvaliteten på de tjänster som erbjuds. Reformer av den långvariga vården och omsorgen, särskilt vad gäller effektiv och hållbar finansiering, tillgång till integrerade hälso- och sjukvårdstjänster samt sociala tjänster, fastlagda kvalitetsnormer och en tillräckligt stor och välutbildad vårdpersonal, skulle leda till bättre livskvalitet för dem som är i behov av vård och minska bördan på familjemedlemmar.

               (26)Inom ramen för det mandat som EU:s stats- och regeringschefer gav i Versaillesförklaringen syftar REPowerEU-planen till att så snart som möjligt fasa ut Europeiska unionens beroende av import av fossila bränslen från Ryssland. I detta syfte fastställs de lämpligaste projekten, investeringarna och reformerna på nationell och regional nivå och på EU-nivå i dialog med medlemsstaterna. Målet med dessa åtgärder är att minska det totala beroendet av fossila bränslen och flytta importen av fossilt bränsle från Ryssland.

               (27)Estland importerar för närvarande en begränsad andel av den energi som behövs för el- och värmeproduktion, men är i hög grad beroende av import från Ryssland för den låga andelen gas (8 %) och för raffinerade oljeprodukter i energimixen
                  20
               . Parallellt med den fortsatta utfasningen av oljeskiffer som energikälla bör Estland förbättra energieffektiviteten, uppgradera energiinfrastrukturen (inklusive elnätet) och säkerställa att sammanlänkade energinät, även sammanlänkningar med näten i grannländerna, har tillräcklig kapacitet. Det rekommenderas att investeringarna i ny infrastruktur och nya nätverk för gas om möjligt är framtidssäkrade och att deras hållbarhet på lång sikt säkerställs genom att de kan återanvändas för hållbara bränslen i framtiden. Slutförandet av den pågående synkroniseringen med EU:s kontinentala elnät, säkerställandet av tillräcklig kapacitet för de sammanlänkade energinäten med grannländerna och gemensamma projekt för förnybar energi bör fortsätta att prioriteras politiskt. Genom att avlägsna icke-finansiella hinder för planering av och tillstånd till anläggningar för förnybar energi, öka kapaciteten när det gäller hållbar produktion av biometan och påskynda utbyggnaden av förnybara vätgasbaserade lösningar samt säkerställa hållbar återvinning av biomassa skulle energikällorna kunna diversifieras ytterligare – även inom transportsektorn – och produktionen av förnybar energi skulle kunna påskyndas. Elektrifieringen av stambanorna, med stöd av EU-medel, pågår redan eller planeras, men elektrifiering av hela järnvägsnätet skulle bidra till en snabbare utfasning av fossila bränslen inom transportsektorn. Utsläppen av växthusgaser från vägtransporter har fortsatt att öka under de senaste åren på grund av den utbredda användningen av fordon som inte är bränslesnåla. Estland är en av de få medlemsstater som inte tar ut årliga skatter på vägfordon som personbilar och lätta lastbilar. Omställningen till miljövänligare transportsätt skulle underlättas om det fanns fler incitament som uppmuntrar förnyelse av fordonsbeståndet genom en övergång till mindre förorenande fordon. Vid behov skulle konsekvenserna för bilägare med låg inkomst kunna mildras med lämpliga skyddsåtgärder. Energianvändningen skulle kunna minskas genom effektiv renovering av byggnader, med en integrerad strategi som omfattar såväl anläggningar för förnybar energi som kombinerade värme- och elsystem. Ambitionen att minska utsläppen av växthusgaser, öka andelen förnybar energi och öka energieffektiviteten måste höjas ytterligare för att målen i 55 %-paketet ska uppnås.

               (28)Även om den allt snabbare omställningen till klimatneutralitet och utfasningen av fossila bränslen kommer att orsaka betydande omstruktureringskostnader inom många sektorer, kan Estland utnyttja mekanismen för en rättvis omställning inom sammmanhållningspolitiken för att minska de socioekonomiska effekterna av omställningen i de regioner som påverkas mest. Dessutom kan Estland använda Europeiska socialfonden+ för att förbättra sysselsättningsmöjligheterna och stärka den sociala sammanhållningen.

               (29)Mot bakgrund av kommissionens bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2022, och dess yttrande
                  21
                återspeglas i rekommendation 1 nedan.

               (30)Med hänsyn till de nära inbördes kopplingarna mellan ekonomierna i medlemsstaterna i euroområdet och deras kollektiva bidrag till Ekonomiska och monetära unionens funktion, rekommenderade rådet att euroområdets medlemsstater vidtar åtgärder, inbegripet genom sina återhämtnings- och resiliensplaner, för att genomföra rekommendationen om euroområdets ekonomiska politik. För Estland återspeglas detta särskilt i rekommendationerna 1, 2 och 3 nedan.

               HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Estland att 2022 och 2023 vidta följande åtgärder:

               1.Under 2023 säkerställa att tillväxten i de nationellt finansierade löpande utgifterna är i linje med en neutral inriktning på politiken, med hänsyn till ett fortsatt tillfälligt och riktat stöd till de hushåll och företag som drabbas hårdast av de höjda energipriserna och till personer som flyr från Ukraina. Vara redo att anpassa de löpande utgifterna efter den föränderliga situationen. Öka de offentliga investeringarna för den gröna och den digitala omställningen och för energitrygghet, bland annat med hjälp av faciliteten för återhämtning och resiliens, REPowerEU och andra EU-medel. Under perioden efter 2023 bedriva en finanspolitik som syftar till att på medellång sikt uppnå en sund offentligfinansiell ställning.

               2.Fortsätta genomförandet av sin återhämtnings- och resiliensplan, i enlighet med de delmål och mål som angavs i rådets genomförandebeslut av den 29 oktober 2021. Lämna in de sammanhållningspolitiska programdokumenten för 2021–2027 i syfte att avsluta förhandlingarna med kommissionen och därefter påbörja genomförandet.

               3.Förbättra det sociala skyddet, bland annat genom att utvidga personkretsen för arbetslöshetsförmåner, särskilt för personer med korta eller atypiska anställningar. Förbättra kvaliteten på den långvariga vården och omsorgen och se till att den är ekonomiskt överkomlig, särskilt genom att säkerställa hållbar finansiering av den och integrering av hälso- och sjukvård samt sociala tjänster.

               4.Minska det totala beroendet och diversifiera importen av fossila bränslen genom att påskynda användningen av förnybar energi, bland annat genom att ytterligare förenkla tillståndsförfarandena, säkerställa tillräcklig kapacitet inom de sammanlänkade energinäten och stärka det inhemska elnätet. Öka energieffektiviteten, bland annat i byggnader, för att minska energianvändningen. Vidta fler åtgärder för att förbättra hållbarheten inom transportsystemet, bland annat genom elektrifiering av järnvägsnätet och genom fler incitament som uppmuntrar hållbara och mindre förorenande transporter, inbegripet förnyelse av vägfordonsbeståndet.

               Utfärdad i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

                     (3)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

                     (4)

                        Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 av den 4 mars 2022 om fastställande av att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina i den mening som avses i artikel 5 i direktiv 2001/55/EG, med följden att tillfälligt skydd införs (EUT L 71, 4.3.2022, s. 1).

                     (5)

                        Meddelande från kommissionen till rådet om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i
                     stabilitets- och tillväxtpakten, COM(2020) 123 final, 20.3.2020.

                     (6)

                        Meddelande från kommissionen till rådet, Ett år efter utbrottet av covid-19: finanspolitiska insatser, COM(2021) 105 final, 3.3.2021.

                     (7)

                        Beräkningarna av den finanspolitiska inriktningen och dess delar i denna rekommendation är kommissionens uppskattningar baserade på de antaganden som ligger till grund för kommissionens vårprognos 2022. Kommissionens beräkningar av den potentiella tillväxten på medellång sikt inkluderar inte den positiva effekten av reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka den potentiella tillväxten.

                     (8)

                        Som inte finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder.

                     (9)

                        Meddelande från kommissionen till rådet, Finanspolitisk vägledning för 2023, COM(2022) 85 final, 2.3.2022.

                     (10)

                        Rådets genomförandebeslut av den 29 oktober 2021 om godkännande av bedömningen av Estlands återhämtnings- och resiliensplan (ST 12532/21; ST 12532/21 ADD 1, ST 12532/21 ADD 1 COR 1 REV 1)

                     (11)

                        SWD(2022) 608 final.

                     (12)

                        Siffrorna motsvarar de årliga budgetkostnaderna för dessa åtgärder sedan hösten 2021, inbegripet löpande inkomster och utgifter liksom i förekommande fall åtgärder avseende kapitalutgifter.

                     (13)

                        Det totala antalet fördrivna personer från Ukraina till EU förväntas successivt öka till sex miljoner till slutet av 2022, och den geografiska spridningen av dessa personer beräknas utifrån storleken på den diaspora som redan finns, den relativa befolkningen i den mottagande medlemsstaten och den faktiska spridningen av fördrivna personer från Ukraina inom EU i mars 2022. För budgetkostnaderna per person grundas beräkningarna på mikrosimuleringsmodellen Euromod från kommissionens gemensamma forskningscentrum, med beaktande av såväl kontantförmåner som människor kan vara berättigade till som naturaförmåner som utbildning och hälso- och sjukvård.

                     (14)

                        Rådets rekommendation av den 18 juni 2021 med avgivande av rådets yttrande om Estlands stabilitetsprogram 2021, EUT C 304, 29.7.2021, s. 23.

                     (15)

                        Om indikatorn ligger på minus (plus) innebär detta att överskottet (underskottet) i de primära utgifterna är högre än den ekonomiska tillväxten på medellång sikt, vilket signalerar att finanspolitiken är expansiv (kontraktiv).

                     (16)

                        Bidraget från andra nationellt finansierade kapitalutgifter beräknas ge ett expansivt bidrag på 0,4 procentenheter av BNP. Detta återspeglar regeringens planerade ökning av reserverna av gas och flytande bränslen.

                     (17)

                        Om indikatorn ligger på minus (plus) innebär detta att överskottet (underskottet) i de primära utgifterna är högre än den ekonomiska tillväxten på medellång sikt, vilket signalerar att finanspolitiken är expansiv (kontraktiv).

                     (18)

                        Bidraget från andra nationellt finansierade kapitalutgifter beräknas ge ett kontraktivt bidrag på 0,5 procentenheter av BNP. Detta återspeglar baseffekten av regeringens köp av reserver av gas och flytande bränslen under 2022.

                     (19)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

                     (20)

                        Eurostat (2020), import från Ryssland av den totala importen av naturgas och raffinerade oljeprodukter. Estland är indirekt beroende av rysk naturgas genom handeln inom EU och om detta tas med i beräkningen uppskattas det att Estland är nästan helt och hållet beroende av Ryssland för import av naturgas.

                     (21)

                        Enligt artikel 9.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.