               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 20.5.2020
            COM(2020) 513 final
            Rekommendation till
            RÅDETS REKOMMENDATION
            om Cyperns nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Cyperns stabilitetsprogram 2020

               Rekommendation till

               RÅDETS REKOMMENDATION

               om Cyperns nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Cyperns stabilitetsprogram 2020

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION,

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

               med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
                  1
               , särskilt artikel 5.2,

               med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser
                  2
               , särskilt artikel 6.1,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

               med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

               med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

               med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

               med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

               av följande skäl:

               (1)Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska planeringstermin för samordning av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Cypern var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

               (2)Landsrapporten 2020 för Cypern
                  3
                offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av hur väl Cypern hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019
                  4
               , med uppföljningen av tidigare års rekommendationer och med sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Cypern har alltför stora makroekonomiska obalanser. Framför allt är det en mycket hög andel nödlidande lån som tynger finanssektorn, och den höga privata och offentliga skuldsättningen och utlandsskulden hämmar ekonomin, i ett läge med måttlig potentiell tillväxt.

               (3)Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin är en allvarlig folkhälsokris för invånare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftigt minskad konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och deras inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar inom EU. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande
                  5
                om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen, omfattande alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

               (4)Många medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller vidtagit krisåtgärder. Alla krisåtgärder ska vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och förenliga med europeiska och internationella normer. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

               (5)Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten
                  6
               . Klausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i förordning (EG) nr 1467/97, underlättar samordningen av budgetpolitiken under en allvarlig konjunkturnedgång. I meddelandet framför kommissionen till rådet att man bedömer att det rådande läget med en allvarlig konjunkturnedgång till följd av covid-19-pandemin innebär att villkoren för att aktivera undantagsklausulen är uppfyllda. Den 23 mars 2020 godkände medlemsstaternas finansministrar kommissionens bedömning. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på rekommendation av kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den gör det möjligt för medlemsstaterna att avvika från de budgetkrav som normalt gäller, samtidigt som kommissionen och rådet kan vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

               (6)Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa smittspridningen, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens och mildra de socioekonomiska konsekvenserna genom stödåtgärder till företag och hushåll samt för att säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att utforma de åtgärder som krävs för både en återgång till samhällen och ekonomier som fungerar normalt och till en hållbar tillväxt, där bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och man drar nytta av lärdomarna från krisen.

               (7)Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära situationer. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och en snabb och smidig återgång till fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare måste dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphöra så snart de inte längre behövs. Den nuvarande krisen har visat på behovet av beredskapsplaner inom hälso- och sjukvårdssektorn, däribland särskilt förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av grundläggande varor. Det är centrala faktorer för arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner.

               (8)Unionens lagstiftare har redan ändrat de relevanta regelverken
                  7
                för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. De ändringarna kommer att öka flexibiliteten och förenkla och effektivisera förfarandena. För att minska pressen på kassaflödena kan medlemsstaterna också använda en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Cypern uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de hårdast drabbade invånarna och sektorerna.

               (9)Pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligen att vara ojämnt fördelade över landet på grund av olika specialiseringsmönster, särskilt i områden som i hög grad förlitar sig på turism och mer allmänt på personlig direktkontakt med konsumenter. Detta innebär en risk för ökande territoriella skillnader inom Cypern. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

               (10)Den 7 maj 2020 lade Cypern fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

               (11)Cypern omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet.

               (12)I sitt stabilitetsprogram för 2020 planerar regeringen en försämring av saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 1,7 % av BNP 2019 till ett underskott på 4,3 % av BNP 2020. Underskottet väntas uppgå till 0,4 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten minskade till cirka 95,5 % av BNP under 2019 men förväntas enligt stabilitetsprogrammet 2020 öka till 116,8 % under 2020. De makroekonomiska och offentligfinansiella utsikterna påverkas av den höga graden av osäkerhet till följd av covid-19-pandemin. Dessutom finns det landsspecifika underliggande risker för budgetprognoserna, närmare bestämt de offentliga sjukhusens explicita ansvarsförbindelser och potentiella finansieringsbehov under de första åren som det nationella sjukförsäkringssystemet genomförs.

               (13)Som en reaktion på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad EU-strategi, har Cypern antagit budgetåtgärder för att öka kapaciteten i hälso- och sjukvårdssystemet, begränsa smittspridningen och hjälpa de hårdast drabbade invånarna och branscherna. Enligt 2020 års stabilitetsprogram uppgår dessa budgetåtgärder till 4,4 % av BNP. Åtgärderna omfattar en förstärkning av hälso- och sjukvården med en extra budget på upp till 0,5 % av BNP, lönesubventioner för att kunna ha kvar anställda även om verksamheten tillfälligt upphör (2,7 % av BNP) och inkomststöd till småföretag och egenföretagare (0,3 % av BNP). Cypern har dessutom aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt inverkan på budgeten, kommer att bidra till att stödja likviditeten i företag, exempelvis anstånd med momsinbetalningar under en period av två månader. Sammantaget ligger de åtgärder som Cypern har vidtagit i linje med de riktlinjer som anges i kommissionens meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på covid-19-utbrottet. Ett fullständigt genomförande av dessa åtgärder, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot en välgenomtänkt offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

               (14)Utifrån kommissionens vårprognos 2020 vid oförändrad politik beräknas Cyperns saldo i de offentliga finanserna uppgå till -7 % av BNP under 2020 och -1,8 % 2021. Den offentliga skuldkvoten beräknas uppgå till 115,7 % av BNP 2020 och till 105 % 2021.

               (15)Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport som utarbetats i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Cyperns bristande efterlevnad av skuldkriteriet under 2019 och den planerade överträdelsen av underskottsgränsen på 3 % av BNP under 2020. Sammantaget tyder analysen på att skuldkriteriet såsom det definieras i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/1997 är uppfyllt, medan underskottskriteriet inte är uppfyllt.

               (16)Vid covid-19-utbrottet vidtog Cypern en rad åtgärder för att mildra de ekonomiska effekterna. Den 15 mars 2020 lade regeringen fram ett ekonomiskt stödprogram för att skydda folkhälsan och trygga företagens och arbetsgivarnas ekonomiska överlevnad. I programmet öronmärks 100 miljoner euro som ekonomiskt stöd till hälso- och sjukvårdssektorn för att bekämpa pandemin, bland annat för rekrytering av ytterligare sjukvårdspersonal och annan personal och för utrustning och infrastruktur. Programmet omfattar också ett antal åtgärder för att stödja företag genom att förbättra likviditeten, till exempel stödsystem för företag och egenföretagare och tillfälligt uppskov med momsinbetalningar för företag. Programmet innehåller också ett riktat stöd på 11 miljoner euro som ska hjälpa turistnäringen att återhämta sig.

               (17)Covid-19-krisen visar på behovet av riktade investeringar för att förbättra och modernisera den offentliga hälso- och sjukvården, återställa kapaciteten och genomföra sjukvårdsreformen. Det nya hälso- och sjukvårdssystemet ger bättre tillgång till primärvårdstjänster, lämplig vägledning och behandlingar baserade på kliniska protokoll. Det ger också allmän rätt till överkomliga sjukvårdstjänster i samband med covid-19-utbrottet. Cypern har en etablerad beredskapsplan för pandemier och ytterligare avsatta medel för att förebygga och hantera effekterna av infektion och smitta. På medellång sikt behöver Cypern rikta investeringar mot att öka hälso- och sjukvårdens ändamålsenlighet, tillgänglighet och allmänna resiliens. Ytterligare resurser till hälso- och sjukvårdssystemet ska förhindra en framtida brist på sjukvårdspersonal, viktiga medicinska förnödenheter och infrastruktur. Det är viktigt att genomförande av hälso- och sjukvårdsreformen går smidigt och enligt planen, för att man ska kunna säkerställa allmän tillgång till sjukvård. Digitala hälsolösningar och nya applikationer skulle kunna bidra till ökad användning av e-hälsotjänster och förbättrade distanskonsultationer och varningsmekanismer. Det är också mycket viktigt att förbättra sjukhuskapaciteten och sjukvårdspersonalens arbetsvillkor och säkerställa användningen av personlig skyddsutrustning, testning, mediciner och medicintekniska produkter. Integration med långvarig vård och omsorg, primärvård och närvård är avgörande mot bakgrund av den demografiska utvecklingen, liksom att stödja de mest utsatta, däribland personer med funktionsnedsättning.

               (18)Efter en konsekvent positiv utveckling på arbetsmarknaden under senare år kommer Cypern nu på grund av hälsokrisen att ställas inför utmaningar när det gäller sysselsättningen. Det krävs ytterligare insatser för att minimera krisens socioekonomiska effekter. Cypern har redan antagit krisåtgärder, bland annat system för korttidsarbete och en utvidgning av arbetslöshetsersättningen till att även omfatta egenföretagare. Det kommer att vara viktigt att hålla uppe sysselsättningen och se till att de aviserade åtgärderna genomförs, i nära samråd med arbetsmarknadens parter. Det viktigaste kommer att bli att stärka de offentliga arbetsförmedlingarnas tjänster med fast personal, särskilt genom att garantera fortsatt anställning för de vägledare vars tillfälliga kontrakt löper ut under andra hälften av 2020. På så sätt kan man undvika att tjänsterna sätts under ytterligare press och kan ge effektivt stöd till arbetslösa och andra utsatta grupper, såsom unga som varken arbetar eller studerar, långtidsarbetslösa och personer med funktionsnedsättning. Stöd vid övergången mellan studier och arbete liksom uppsökande verksamhet framförallt för ungdomar, är områden som kräver extra uppmärksamhet eftersom nyutexaminerade kan stöta på svårigheter när det gäller att hitta ett arbete.

               (19)På grund av covid-19-utbrottet krävs lämpliga åtgärder för att mildra de sociala effekterna och för att stödja hushållens inkomster och bidra till en snabb återhämtning av ekonomin. Enligt kommissionens prognos förväntas arbetslösheten öka till 8,6 % 2020 och återhämta sig till 7,5 % under 2021. Den externa efterfrågan på tjänster kommer att sjunka avsevärt eftersom turismen förväntas drabbas särskilt hårt av krisen. Lämplig ersättning för inkomstbortfall bör säkerställas för alla berörda arbetstagare och egenföretagare, även för dem som ställs inför karenser för att få tillgång till socialt skydd. De sociala trygghetssystemen måste skydda sysselsatta, egenföretagare och arbetslösa. Det finns utrymme för att stärka det övergripande sociala skyddssystemet för att förebygga en ökning av fattigdom och ojämlikhet, bland annat genom att nå ut till de mest utsatta, däribland barn, personer som står utanför arbetskraften, deklarerade arbetstagare och personer med invandrarbakgrund.

               (20)Det är av yttersta vikt att främja flexibla arbetsformer, med delaktighet från arbetsmarknadens parter, särskilt i form av distansarbete. På kort sikt kan detta gynna arbetstagare med oförutsett omsorgsansvar för barn och andra personer i beroendeställning, men på längre sikt kommer det att underlätta återinträdet på arbetsmarknaden för den stora andel kvinnor som står utanför arbetskraften på grund av vårdansvar. Eftersom äldre personer och personer med kroniska sjukdomar löper ökad risk att drabbas av allvarlig sjukdom på grund av viruset, är det mycket viktigt att investera i högkvalitativa tjänster för långvarig vård och omsorg, för att dessa tjänster fortlöpande ska kunna tillhandahållas på ett effektivt sätt på kort och medellång sikt.

               (21)En förbättring av utbildningens kvalitet, effekt och relevans för arbetsmarknaden är avgörande under krisen och för att säkerställa en snabb återhämtning av arbetsmarknaden. Att ge människor rätt kompetens är ännu viktigare i en tid då allt fler riskerar att förlora jobbet och måste vara redo att byta jobb. När begränsningarna av rörligheten infördes, framträdde utmaningarna med den låga digitala kompetensen i Cypern. Detta har negativ inverkan på nätbaserade aktiviteter som distansarbete, distansundervisning och användningen av e-hälsotjänster. Det är avgörande för digital utbildning och distansundervisning att ha jämlik tillgång till it-infrastruktur och internet, även för studerande med sämre förutsättningar, och det behövs också välutbildade lärare. För att hantera de övergripande låga utbildningsresultaten och förbättra kompetensen på ett bredare plan är det viktigt att fortsätta med utbildningsreformen, samtidigt som man investerar i lösningar för digitalt lärande, arbetsplatsbaserat lärande och lärlingsutbildning. Man måste också förbättra lärarnas kompetens att använda it-verktyg på ett ändamålsenligt sätt. Det finns utrymme för att åtgärda otillräckliga kunskaper inom grundläggande färdigheter och att öka deltagandet i vuxenutbildning. För att påskynda tillämpningen skulle omskolningsprogram, i den mån det är möjligt, utformas för onlineanvändning för att sedan, när pandemin är under kontroll, även omfatta fysisk närvaro när så är lämpligt.

               (22)Så länge krisen varar och även därefter kommer avsevärda resurser att behövas för att stödja företagen. Att säkerställa tillräcklig tillgång till finansiering och likviditet är mycket viktigt, särskilt för små och medelstora företag, för att hålla igång näringslivet och arbetstagarna. Vid utformningen och genomförandet av dessa åtgärder bör banksektorns motståndskraft beaktas. Cypern har infört ett särskilt program för stöd till små företag, som innebär att man subventionerar lönekostnaderna för företag med upp till fem anställda. Dessutom kommer uppskov med inbetalning av de höjda avgifterna till det nationella hälso- och sjukvårdssystemet och skatter (t.ex. moms) att lätta på det omedelbara trycket. Det är viktigt med snabb administrativ samordning, praktiskt stöd och ändamålsenlig kommunikation, i samarbete med stödstrukturer för små och medelstora företag och näringslivsorganisationer, om vilka stöd som är tillgängliga för små och medelstora företag. Att skynda på myndigheternas avtalsenliga betalningar kan också bidra till att förbättra små och medelstora företags kassaflöden. Nybildade uppstartsföretag och expanderande företag kan behöva särskilt stöd, t.ex. i form av aktieposter som innehas av offentliga institutioner och incitament för riskkapitalfonder att öka sina investeringar i dessa företag. Det är fortfarande viktigt att genomföra de åtgärder för stöd till eget kapital som togs fram före krisen (Cyperns energifond, samfinansiering med eget kapital).

               (23)För att underlätta den ekonomiska återhämtningen är det viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar, bland annat genom relevanta reformer. Det är också av yttersta vikt att effektivt skydda och använda landets naturresurser för att säkerställa en hållbar ekonomisk återhämtning och framtida tillväxt. För att bibehålla landets dragningskraft på turister är det nödvändigt att ta itu med utmaningarna i samband med omställningen till grön energi, ändamålsenlig avfallshantering och vattenförvaltning samt skydd av naturen och den biologiska mångfalden. Även om avsevärda investeringar redan har inletts, måste fler investeringar på dessa områden tidigareläggas. Cypern står inför stora utmaningar när det gäller att nå sitt mål för utsläpp av växthusgaser till 2030 som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. De här utmaningarna måste hanteras genom planering och ytterligare åtgärder i god tid och i enlighet med landets nationella energi- och klimatplan. Sådana åtgärder kommer att kräva investeringar, särskilt på områden som förnybar energi, energieffektiva och hållbara transporter, vilket också kan bidra till en stabil grön stimulans. Cypern behöver också förbättra sitt avfallshanteringssystem och den cirkulära ekonomin. Avfallsgenereringen är fortfarande betydligt högre och återvinningsgraden är betydligt lägre än EU-genomsnittet. Deponeringsnivån är också mycket hög. Vattenförvaltningen och hantering av avloppsvatten är ineffektiv, särskilt i stadsområdena. Torrperioder och vattenbrist är stora problem och otillräckliga politiska åtgärder kan påverka landsbygdsekonomin och turismen i landet. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning för perioden 2021–2027 kan hjälpa Cypern att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de regioner som anges i bilaga D till landsrapporten. Cypern skulle därmed kunna utnyttja fonden på bästa sätt.

               (24)Vikten av modern digital infrastruktur, allmän tillgång till internet och tillgång till digitala tjänster framhävdes av begränsningarna av rörligheten i samband med covid-19. Det är mycket viktigt att investera i den digitala ekonomin för att öka produktiviteten och påskynda den ekonomiska återhämtningen efter krisen. Cypern hamnar långt ner i kommissionens index för digital ekonomi och digitalt samhälle (DESI) 2020. Endast 45 % av cyprioterna mellan 16 och 74 år har minst grundläggande digitala färdigheter, och ITK-specialister utgör en mindre andel av arbetskraften jämfört med EU-genomsnittet (2,7 % jämfört med 3,9 %), vilket hämmar den digitala ekonomins potential. Interaktionen på nätet mellan myndigheter och invånare ligger på en låg nivå, då endast 51 % av cyprioterna använder sig av den möjligheten. E-handeln, dvs. små och medelstora företag som säljer på nätet, omsättningen för e-handeln och den gränsöverskridande försäljningen, ökar (31,8 under 2019 jämfört med 29,4 2018) men ligger fortfarande under EU-genomsnittet på 40,1 (av 100).

               (25)Cypern kan förbättra sitt forsknings- och innovationssystem ytterligare för att stödja produktivitetstillväxten och den nödvändiga digitala och den miljömässiga omställningen efter pandemin. Cyperns konkurrenskraft hämmas av företagens låga kapacitet att utnyttja forskning och innovation. Samarbetet mellan den akademiska världen och näringslivet och kommersialisering av forskningsresultat är fortfarande en stor flaskhals och kräver omedelbara åtgärder för att förbättras. Åtgärder på senare tid utgör lovande steg i rätt riktning. Det gäller bland annat ett nytt departement för forskning och innovation, inrättandet av ett nytt biträdande ministerium för forskning, innovation och digital politik samt den nya nationella strategin för forskning och innovation 2019–2023, som sätter upp ett högre intensitetsmål för forskning och innovation på 1,5 % av BNP senast 2023 (en ökning från nuvarande 0,56 %).

               (26)Åtgärder mot aggressiv skatteplanering är en förutsättning för att skattesystemen ska bli effektivare och mer rättvisa, vilket konstateras i 2020 års rekommendation för euroområdet. Skattebetalarnas aggressiva skatteplanering får spridningseffekter som kräver samordnade nationella åtgärder som komplement till EU-lagstiftningen. De ekonomiska bevisen tyder på att Cyperns skatteregler används för aggressiv skatteplanering. Cypern har vidtagit åtgärder för att ta itu med detta genom att genomföra internationella och europeiska initiativ och vidta ytterligare nationella åtgärder. Det finns dock inslag i skattesystemet, som det faktum att källskatt inte uppbärs för utdelningar, räntor eller royaltybetalningar från företag baserade i Cypern till personer bosatta i tredjeland och reglerna för skatterättslig hemvist för företag, som även fortsättningsvis kan underlätta aggressiv skatteplanering. Ordningen för avdrag för fiktiv ränta behöver övervakas noggrant. Slutligen har OECD noterat att programmet för undantagsnaturalisering för investerare i Cypern och programmet för uppehållstillstånd genom investering har en potentiellt hög risk att missbrukas.

               (27)Ett verkningsfullt rättsväsende är fortfarande en förutsättning för en attraktiv och investerings- och företagsvänlig ekonomi, och detta kommer att vara avgörande under återhämtningsprocessen. Allvarliga brister inom rättsväsendet fortsätter att underminera efterlevnaden av avtal och begränsar möjligheterna att snabbt lösa civilrättsliga och handelsrättsliga tvister. En serie reformer har aviserats för att komma till rätta med de mest akuta problemen inom rättsväsendet i Cypern, särskilt de föråldrade civilprocessrättsliga reglerna och digitalisering vid domstolarna, arbetet för att komma ikapp med den stora mängden oavslutade mål samt avsaknaden av fortbildning för domare. Framstegen är dock långsamma.

               (28)Det är viktigt att stärka motståndskraften och effektivitet inom den offentliga förvaltningen för att säkerställa ett snabbt och ändamålsenligt genomförande av återhämtningsåtgärderna efter covid-19 i Cypern. För att få bort flaskhalsarna för ett enhetligt genomförande, investeringar och tillhandahållande av tjänster i landet är det nödvändigt att förbättra samordningen mellan de centrala och lokala myndigheterna och att ta itu med fragmenteringen och ineffektiviteten på lokal nivå. Att driva på digitaliseringen av den offentliga förvaltningen är viktigt för att säkerställa kontinuitet i verksamheten och ge fortlöpande och ändamålsenlig tillgång till offentliga tjänster för invånarna och företag.

               (29)Dessa rekommendationer är visserligen inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, men de landsspecifika rekommendationerna för 2019 som rådet antog den 9 juli 2019 innehöll reformer som krävs för att kunna åtgärda strukturella problem på medellång och lång sikt. De rekommendationerna är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas nästa år, inom ramen för den europeiska planeringsterminens årliga cykel. Det gäller även rekommendationer rörande investeringsrelaterade ekonomiska strategier. De senare rekommendationerna bör beaktas vid finansieringen av sammanhållningspolitikens strategiska programplanering efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna vad gäller den rådande krisen.

               (30)Om man ska klara covid-19-krisen och kunna stödja ekonomin är det avgörande att säkerställa en övergripande sundhet i banksystemet och hantera riskerna för den finansiella stabiliteten. Även om banksektorns stabilitet har förbättrats avsevärt på senare år utsätts bankerna för påfrestningar genom pandemin, den ökade kreditrisken och trycket på lönsamhet och kapitalisering. Sårbarheten och utmaningarna härrör från en överskuldsatt privat sektor och en hög andel nödlidande lån, vilket begränsar tillämpningsområdet för kreditstöd. Den cypriotiska banksektorn har den näst högsta andelen nödlidande lån i euroområdet. Satsningar på att minska de nödlidande lånen är därför fortfarande en prioriterad fråga, särskilt att ta itu med gamla nödlidande lån som hade förfallit långt innan covid-19-krisen bröt ut. För att uppnå detta mål krävs framsteg för det statsägda kapitalförvaltningsbolaget (Kedipes), även av dess organisatoriska modell och strategi. Estia-systemet strävar framför allt efter att stödja och skydda utsatta låntagare, men det är fortfarande viktigt att balansera detta mål med en förbättring av betalningskulturen. I detta avseende skulle en ökning av verkställandet av fordringar och främjande av användningen av insolvensregler bidra till att stödja en hållbar omförhandling av osäkra lån. Dessutom är det fortfarande en viktig uppgift att minska eftersläpningen när det gäller utfärdandet av lagfarter genom att införa en strukturell lösning på bristerna i systemet för fastighetstransaktioner (dvs. utfärdande och överföring av lagfarter).

               (31)Det är viktigt med fortsatta ansträngningar för att stärka ramen för förebyggande och bestraffning av korruption för att säkerställa återhämtningen efter covid-19-krisen och uppnå en effektiv, ansvarsfull och öppen fördelning av medel och resurser. En åtgärdsplan mot korruption håller på att genomföras men viktiga åtgärder och lagstiftning har ännu inte antagits, däribland utkasten till lagar för att öka insynen i det offentliga beslutsfattandet, inrättandet av den oberoende myndigheten mot korruption, rapporteringen av korruption och skyddet av visselblåsare. Bestämmelserna om advokatbyråernas budgetmässiga oberoende, åtskiljande av funktioner och rekryteringsförfaranden väntar fortfarande på att slutföras.

               (32)Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. Medlemsstaterna har utvärderat framstegen vad gäller genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling i sina nationella reformprogram för 2020. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av rekommendationerna nedan kommer Cypern att bidra till framsteg mot uppfyllandet av målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

               (33)Det är viktigt med ett nära samarbete mellan länderna i den ekonomiska och monetära unionen för att åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19. Mot bakgrund av Eurogruppens politiska vägledning bör Cypern, i egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta, säkerställa att landets politik är förenlig med rekommendationerna för euroområdet och politiken i andra medlemsstater i euroområdet

               (34)Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Cyperns ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020 och det nationella reformprogrammet för 2020 samt uppföljningen av de rekommendationer Cypern har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara programmens relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Cypern utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

               (35)Mot bakgrund av den bedömningen har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020 och dess yttrande
                  8
                återspeglas särskilt i rekommendation 1.

               (36)Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2020 och stabilitetsprogrammet för 2020. I dessa rekommendationer beaktas behovet av att bekämpa pandemin och underlätta den ekonomiska återhämtningen som ett första nödvändigt steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. Rekommendationer som direkt behandlar de makroekonomiska obalanser som konstaterats av kommissionen enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 1, 3 och 4.

               HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Cypern att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

               1.I enlighet med den allmänna undantagsklausulen vidta alla nödvändiga åtgärder för att effektivt åtgärda pandemin samt stödja ekonomin och den därpå följande återhämtningen. Så snart som de ekonomiska förhållandena tillåter det bedriva en finanspolitik som syftar till att uppnå ansvarsfulla offentliga finanser på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, och samtidigt förbättra investeringarna. Stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens och kapacitet att säkerställa högkvalitativa och överkomliga tjänster, bland annat att förbättra sjukvårdspersonalens arbetsförhållanden.

               2.Tillhandahålla adekvat inkomstersättning och tillgång till socialt skydd för alla. Stärka de offentliga arbetsförmedlingarna, främja flexibla arbetsformer och förbättra utbildningens relevans för arbetsmarknaden.

               3.Säkerställa tillräcklig tillgång till finansiering och likviditet, särskilt för små och medelstora företag. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att främja den ekonomiska återhämtningen. Styra investeringarna till den gröna och den digitala omställningen, i synnerhet ren och effektiv produktion och användning av energi, avfallshantering och vattenförvaltning, hållbara transporter, digitalisering, forskning och innovation.

               4.Skynda på åtgärderna för att ta itu med de delar i skattesystemet som underlättar aggressiv skatteplanering av enskilda personer och multinationella företag. Förbättra effektiviteten och digitaliseringen i rättsväsendet och i den offentliga sektorn.

               Utfärdad i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 512 final.

                     (4)

                        EUT C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5), och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        Enligt artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.


               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 20.5.2020
            COM(2020) 518 final
            Rekommendation till
            RÅDETS REKOMMENDATION
            om Maltas nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Maltas stabilitetsprogram 2020

               Rekommendation till

               RÅDETS REKOMMENDATION

               om Maltas nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Maltas stabilitetsprogram 2020

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

               med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
                  1
               , särskilt artikel 5.2,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

               med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

               med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

               med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

               med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

               av följande skäl:

               (1)Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska planeringstermin för samordning av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Malta inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

               (2)Landsrapporten för Malta 2020
                  2
                offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av hur väl Malta hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som antogs av rådet den 9 juli 2019
                  3
               , med uppföljningen av tidigare års rekommendationer och med sina nationella Europa 2020-mål.

               (3)Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin är en allvarlig folkhälsokris för invånare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftigt minskad konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och deras inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar inom EU. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande
                  4
                om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen, omfattande alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

               (4)Många medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller vidtagit nödåtgärder. Alla nödåtgärder ska vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och förenliga med europeiska och internationella normer. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

               (5)Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten
                  5
               . Klausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i förordning (EG) nr 1467/97, underlättar samordningen av budgetpolitiken under en allvarlig konjunkturnedgång. I meddelandet framför kommissionen till rådet att man bedömer att det rådande läget med en allvarlig konjunkturnedgång till följd av covid-19-pandemin innebär att villkoren för att aktivera undantagsklausulen är uppfyllda. Den 23 mars 2020 godkände medlemsstaternas finansministrar kommissionens bedömning. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på rekommendation av kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den gör det möjligt för medlemsstaterna att avvika från de budgetkrav som normalt gäller, samtidigt som kommissionen och rådet kan vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

               (6)Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa smittspridningen, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens och mildra de socioekonomiska konsekvenserna genom stödåtgärder till företag och hushåll samt för att säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att utforma de åtgärder som krävs för både en återgång till samhällen och ekonomier som fungerar normalt och till en hållbar tillväxt, där bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och man drar nytta av lärdomarna från krisen.

               (7)Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära situationer. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och en snabb och smidig återgång till fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare måste dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphöra så snart de inte längre behövs. Den nuvarande krisen har visat att det behövs krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården, bl.a. bättre inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. Det är centrala faktorer för arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner.

               (8)Unionens lagstiftare har redan ändrat de relevanta regelverken
                  6
                för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Ändringarna kommer att öka flexibiliteten och förenkla och effektivisera förfarandena. För att minska pressen på kassaflödena kan medlemsstaterna också använda en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Malta uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa sina hårdast drabbade invånare och sektorer.

               (9)Den 30 april 2020 lade Malta fram sitt nationella reformprogram för 2020 och den 2 maj 2020 sitt stabilitetsprogram för samma år. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

               (10)Malta omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del.

               (11)I sitt stabilitetsprogram för 2020 väntar sig regeringen att det samlade saldot kommer att försämras från ett överskott på 0,5 % av BNP 2019 till ett underskott på 7,5 % av BNP 2020. Underskottet väntas uppgå till 3,6 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten minskade till 43,1 % 2019 och beräknas öka till 54,5 % under 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och offentligfinansiella utsikterna påverkas av den höga graden av osäkerhet till följd av covid-19-pandemin.

               (12)Som en reaktion på covid-19-pandemin, och som en del av en samordnad EU-strategi, har Malta antagit budgetåtgärder för att öka kapaciteten i hälso- och sjukvårdssystemet, begränsa smittspridningen och hjälpa de hårdast drabbade invånarna och branscherna. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick budgetåtgärderna till 4,1 % av BNP. Åtgärderna omfattar lönetillägg för krisdrabbade sektorer, ökad sjukvårdskapacitet och covid-19-relaterade sociala åtgärder. Malta har dessutom aviserat åtgärder som, även om de inte påverkar budgeten direkt, kommer att stödja likviditeten i företagen. I stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas att bankerna med hjälp av statliga garantier kommer att kunna mobilisera nya företagslån på upp till 6,1 % av BNP. Dessa åtgärder omfattar också lånegarantier. I stabilitetsprogrammet för 2020 bekräftas också tidigare meddelanden om uppskov med inkomstskatt för fysiska personer och företag, moms och sociala avgifter. Totalt sett är de åtgärder Malta har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på covid-19-utbrottet. Ett fullständigt genomförande av dessa åtgärder, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot en välgenomtänkt offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget så medger, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

               (13)Baserat på kommissionens vårprognos 2020 beräknas Maltas saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -6,7 % av BNP 2020 och -2,5 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten beräknas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021.

               (14)Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget eftersom Malta förväntas överstiga underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar denna analys att underskottskriteriet enligt fördraget och i förordning (EG) nr 1467/1997 inte är uppfyllt.

               (15)Som en reaktion på covid-19-pandemin vidtog Malta åtgärder för att begränsa spridningen genom en effektiv hälsoinformationskampanj, fysisk isolering och karantänåtgärder, övervakning och en hög nivå av testning och kontaktspårning. De maltesiska myndigheterna har också arbetat för att öka sjukhusens kapacitet, inbegripet dem som omfattar intensivvårdsavdelningar. Direktinköp av personlig skyddsutrustning har gjorts på nationell nivå. Malta har också deltagit i unionens gemensamma offentliga upphandling av personlig skyddsutrustning, laboratoriereagenser, tester och respiratorer. När det gäller läkemedel och aktiva substanser övervakar Malta aktivt situationen för att identifiera och föregripa eventuella brister och vidta omedelbara motåtgärder, särskilt vad gäller stängda gränser till länder som vanligtvis levererar läkemedel och aktiva substanser. Den 12 maj 2020 godkände kommissionen ett program på 11,5 miljon euro för att stödja investeringar i produktion av covid-19-relevanta produkter, bland annat läkemedel som vacciner, sjukhusutrustning och medicinsk utrustning som respiratorer samt skyddskläder och skyddsutrustning. Det har också skett en ändamålsenlig omfördelning och omskolning av sjukvårdspersonal. Folkhälsospecialister som vanligtvis innehar olika positioner inom regleringsorgan och ministerier har fått nya uppgifter och omplacerats för att hjälpa till i kampen mot pandemin.

               (16)Maltas regering har gett ekonomiskt stöd till företag för distansarbete och subventioner för arbetstagare som befinner sig i obligatorisk karantän. Regeringen har också tillhandahållit garantier och skatteuppskov för företag, inbegripet egenföretagare. Heltidsanställda i företag som är verksamma inom exempelvis detaljhandel, grossisthandel turism och besöksnäring och som drabbats mycket hårt på grund av covid-19-pandemin, och sektorer som blivit tvungna att tillfälligt avbryta verksamheten på order av överintendenten för folkhälsan, kommer att ha rätt till upp till fem dagars lön per vecka, grundat på en lön på 800 euro per månad. Anställda i mindre hårt drabbade sektorer har rätt till upp till två dagar per vecka, grundat på en lön på 800 euro per månad. Regeringen har också aviserat stöd till personer med funktionsnedsättning, familjer med barn där båda föräldrarna är anställda men där ingen av dem kan distansarbeta, arbetstagare som förlorat jobbet på grund av den nuvarande krisen och arbetslösa som bor i hyrda bostäder. Slutligen kommer regeringen att finansiera upp till 2,5 procentenheter av räntan på banklån för företag som drabbats av covid-19-pandemin.

               (17)Maltas hälso- och sjukvårdssystem uppnår goda resultat. Utbrottet av covid-19-pandemin utsatte dock det maltesiska sjukvårdssystemet för oerhörda påfrestningar. Hälso- och sjukvårdssystemets resiliens skulle kunna förbättras genom insatser inriktade på att bygga upp kapaciteten så att det kan hantera pandemier som covid-19 på ett ändamålsenligt sätt. Följande områden kräver särskild övervakning: (i) Det ökande beroendet av utländska sjuksköterskor inom akutsjukvård och långvarig vård och omsorg, och en åldrande privat allmänläkarkår kan innebära utmaningar. (ii) Svårigheterna att göra nya och innovativa läkemedel tillgängliga. (iii) Den höga egenavgiften på primärvård och öppenvård och på vissa läkemedel. (iv) Kötiden för specialister inom öppenvård är genomgående lång och har ökat på senare tid. Det är också en prioritering att rikta om tjänster från sjukhus till primärvård.

               (18)Enligt kommissionens prognos förväntas arbetslösheten öka till 5,9 % 2020 och återhämta sig till 4,4 % under 2021. För att mildra krisens påverkan på sysselsättningen vidtog Malta nödåtgärder i samråd med arbetsmarknadens parter, för att förhindra avskedanden genom att i stället främja korttidsarbete. Införande av korttidsarbete på permanent basis skulle också skydda arbetstillfällen vid övergången till fasen för ekonomisk återhämtning. Det är mycket viktigt att säkerställa lämpligt stöd och tillgång till socialt skydd för alla arbetstagare, inklusive egenföretagare, och att räkna med att arbetslösheten eventuellt kan vara längre. Maltas system för socialt skydd måste också ge lämpligt skydd till att utländska arbetstagare när det gäller att hitta alternativ anställning, behålla arbetstillstånd när så är möjligt och få tillgång till andra sociala tjänster. Andelen lågutbildade vuxna är jämförelsevis hög och förvärras av en hög andel unga med högst grundskoleutbildning. Den rådande krisen kan förvärra kompetensbristen inom vissa sektorer och ge andra kompetensbehov inom andra sektorer. Detta gör det ännu viktigare att kartlägga kompetensen och omskolningen av arbetstagare, särskilt för digital och grön kompetens. Malta har på senare tid gjort framsteg inom utbildning men betydande utmaningar kvarstår, däribland en hög andel elever med otillräckliga grundläggande kunskaper.

               (19)Covid-19-krisen har inneburit att Malta har prioriterat att snabbt sätta in likviditetsstöd för företag. Det är väsentligt att säkerställa ett kontinuerligt kreditflöde och tillgång till finansiering, särskilt för små och medelstora företag i de hårdast drabbade sektorerna. Banksystemet spelar en viktig roll när det gäller att ändamålsenligt genomföra likviditetsåtgärder genom att tillhandahålla lån och kanalisera offentliga garantier, för att på så sätt övervinna den försiktiga hållning som rådde före krisen i förhållande till lån. Vid utformningen och genomförandet av dessa åtgärder måste banksektorns motståndskraft beaktas.

               (20)För att underlätta den ekonomiska återhämtningen är det viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar, bland annat genom relevanta reformer. Investeringar till stöd för återhämtningen utgör en möjlighet att få den maltesiska ekonomin mer hållbar. Maltas omställning till klimatneutral ekonomi kommer att kräva stora privata och offentliga investeringar under en längre tid. Investeringar för att minska utsläppen av växthusgaser, som beskrivs i den nationella energi- och klimatplanen, och för att ta itu med andra negativa externa miljöeffekter, särskilt inom sektorer som bygg och transport, kan bidra till att uppnå de dubbla målen om ekonomisk återhämtning och hållbarhet. Stöd för renovering av det befintliga byggnadsbeståndet och riktade utbildningsprogram kommer att bidra till att förbättra byggnaders energiprestanda. Ytterligare investeringar i hållbara transporter kan säkerställa hållbara alternativ till användningen av privata bilar. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning för perioden 2021–2027 kan hjälpa Malta att hantera en del av de utmaningar som omställningen till klimatneutral ekonomi innebär, vilket beskrivs i bilaga D till landsrapporten
                  7
               . Malta skulle då kunna utnyttja fonden på bästa sätt.

               (21)Hållbarheten i Maltas kunskapsbaserade ekonomiska modell skulle kunna stödjas genom att man lägger större vikt vid forskning och innovation och på ett bättre sätt integrerar det i företagsklimatet. Malta har utvecklat e-förvaltningstjänster för medborgare och företag, inbegripet ett antal mobilappar. Användningen av dem är dock fortfarande låg bland allmänheten. För att underlätta den digitala omställningen i ekonomin är det viktigt att uppmuntra både medborgare och företag att använda digitala offentliga tjänster.

               (22)Maltas omställning till en internationellt inriktad tjänstesektor och dess specialisering inom hasardspel på internet samt virtuella tillgångar i kombination med systemen för medborgarskap och bosättning bidrar till ekonomisk tillväxt men gör samtidigt landet utsatt för risken för penningtvätt, vilket måste förhindras. I syfte att förebygga och motverka dessa risker har åtgärder vidtagits för att stärka rollen för tillsynsmyndigheten för bekämpning av penningtvätt. Samarbetet med andra behöriga myndigheter har också stärkts. Praxisen hos Maltas tillsynsmyndighet för finansiella tjänster att insourca ett privat konsultföretag för övervakningsuppgifter är oroande. Brister i utredning och åtal för penningtvätt är fortfarande en utmaning. Om man förbättrade den nationella tillsynen av internationellt inriktade finansföretag som är registrerade i Malta skulle den övergripande förvaltningsramen kunna stärkas. Inom försäkringssektorn är det viktigt med samarbete mellan inhemska och externa tillsynsmyndigheter. Det finns också utrymme för förbättringar när det gäller tillsyn av bankfilialer i tredjeländer samt förbättringar i den riskbaserade metoden och tillräcklighetsvärderingen för riskhanteringen för banker.

               (23)Åtgärder mot aggressiv skatteplanering är en fortfarande förutsättning för att skattesystemen ska bli effektivare och rättvisare. Skattebetalarnas aggressiva skatteplanering får spridningseffekter mellan medlemsstaterna och kräver att EU-lagstiftningen kompletteras med samordnade nationella åtgärder. Malta har vidtagit åtgärder för att ta itu med aggressiva skatteplaneringsmetoder genom att genomföra tidigare avtalade internationella och europeiska initiativ, men behandlingen av utländska företag som inte har sin skattehemvist på Malta, investerings- och medborgarskapsprogrammen och de så kallade guldvisumen, som inte ens kräver att en person ska ha sin skattehemvist i Malta, utgör en risk för dubbel icke-beskattning för både företag och enskilda personer.

               (24)Malta står också inför utmaningar när det gäller att stärka sin institutionella kapacitet att bekämpa korruption. Malta har tillkännagett reformer för att stärka utredning och åtal av korruption och man samråder med berörda parter, bland annat Venedigkommissionen, om reformer av rättsväsendet. Konkreta åtgärder måste antas för att alla dessa reformer ska kunna slutföras och bli operativa.

               (25)Dessa rekommendationer är visserligen inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, men de landsspecifika rekommendationerna för 2019 som rådet antog den 9 juli 2019 innehöll reformer som krävs för att kunna åtgärda strukturella problem på medellång och lång sikt. De rekommendationerna är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas nästa år, inom ramen för den europeiska planeringsterminens årliga cykel. Det gäller även rekommendationer rörande investeringsrelaterade ekonomiska strategier. De senare rekommendationerna bör beaktas vid finansieringen av sammanhållningspolitikens strategiska programplanering efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna vad gäller den rådande krisen.

               (26)Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. Medlemsstaterna har utvärderat framstegen vad gäller genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling i sina nationella reformprogram för 2020. Om Malta kan säkerställa ett fullständigt genomförande av rekommendationerna nedan kommer landet att bidra till att uppfylla målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

               (27)Det är viktigt med ett nära samarbete mellan länderna i den ekonomiska och monetära unionen för att åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19. Mot bakgrund av politisk vägledning från Eurogruppen bör Malta, i egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta, säkerställa att landets politik är förenlig med rekommendationerna för euroområdet och politiken i andra medlemsstater i euroområdet.

               (28)Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Maltas ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020 och det nationella reformprogrammet för 2020 samt uppföljningen av de rekommendationer Malta har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara programmens relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Malta, utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

               (29)Mot bakgrund av den bedömningen har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020 och dess yttrande
                  8
                återspeglas nedan, särskilt i rekommendation 1.

               HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Malta att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

               1.I enlighet med den allmänna undantagsklausulen vidta alla nödvändiga åtgärder för att ändamålsenligt hantera pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den efterföljande återhämtningen. Så snart som de ekonomiska förhållandena tillåter det bedriva en finanspolitik som syftar till att uppnå ansvarsfulla offentliga finanser på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, och samtidigt öka investeringarna. Stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens med avseende på sjukvårdspersonalen, viktiga läkemedel och primärvården.

               2.Permanenta korttidsarbete och säkerställa tillräckligt arbetslöshetsskydd för alla arbetstagare. Stärka kvaliteten på utbildning och kompetensutveckling.

               3.Säkerställa ett verkningsfullt genomförande av likviditetsstödet till drabbade företag, inbegripet egenföretagare. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att gynna den ekonomiska återhämtningen. Styra investeringarna till den gröna och den digitala omställningen, i synnerhet ren och effektiv användning och produktion av energi, hållbara transporter, avfallshantering samt forskning innovation.

               4.Slutföra reformer som hanterar aktuella brister i den institutionella kapaciteten och styrningen för att stärka rättsväsendets oberoende. Fortsätta satsningarna för att på lämpligt sätt bedöma och minska riskerna för penningtvätt och se till att regelverket för bekämpning av penningtvätt efterlevs. Öka åtgärderna för att hantera aspekter av skattesystemet som underlättar aggressiv skatteplanering för enskilda och multinationella företag.

               Utfärdad i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 517 final.

                     (3)

                        EUT C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5), och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        SWD(2020) 517 final.

                     (8)

                        Enligt artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.


               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 20.5.2020
            COM(2020) 514 final
            Rekommendation till
            RÅDETS REKOMMENDATION
            om Lettlands nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Lettlands stabilitetsprogram 2020

               Rekommendation till

               RÅDETS REKOMMENDATION

               om Lettlands nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Lettlands stabilitetsprogram 2020

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

               med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
                  1
               , särskilt artikel 5.2,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

               med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

               med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

               med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

               med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

               av följande skäl:

               (1)Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska planeringstermin för samordning av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Lettland inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

               (2)Landsrapporten 2020 för Lettland
                  2
                offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av hur väl Lettland hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019
                  3
               , med uppföljningen av tidigare års rekommendationer och med sina nationella Europa 2020-mål.

               (3)Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin är en allvarlig folkhälsokris för invånare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftigt minskad konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och deras inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i Europeiska unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande
                  4
                om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen, omfattande alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

               (4)Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller vidtagit nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

               (5)Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten
                  5
               . Klausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i förordning (EG) nr 1467/97, underlättar samordningen av budgetpolitiken under en allvarlig konjunkturnedgång. I meddelandet framför kommissionen till rådet att man bedömer att det rådande läget med en allvarlig konjunkturnedgång till följd av covid-19-pandemin innebär att villkoren för att aktivera undantagsklausulen är uppfyllda. Den 23 mars 2020 godkände medlemsstaternas finansministrar kommissionens bedömning. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på rekommendation av kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Det ger medlemsstaterna möjlighet att avvika från de budgetkrav som normalt skulle gälla samtidigt som kommissionen och rådet kan vidta de nödvändiga politiska samordningsåtgärderna inom ramen för pakten.

               (6)Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa smittspridningen, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens och mildra de socioekonomiska konsekvenserna genom stödåtgärder till företag och hushåll samt för att säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att utforma de åtgärder som krävs för både en återgång till samhällen och ekonomier som fungerar normalt och till en hållbar tillväxt, där bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och man drar nytta av lärdomarna från krisen.

               (7)Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära situationer. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och en snabb och smidig återgång till fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare måste dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphöra så snart de inte längre behövs. Den nuvarande krisen har visat att det behövs krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården, bl.a. bättre inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. Det är centrala faktorer för arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner.

               (8)Unionens lagstiftare har redan ändrat de relevanta regelverken
                  6
                för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Ändringarna kommer att öka flexibiliteten och förenkla och effektivisera förfarandena. För att minska pressen på kassaflödena kan medlemsstaterna också använda en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Lettland uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa sina hårdast drabbade invånare och sektorer.

               (9)Pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer sannolikt att vara ojämnt fördelade på sektorer och regioner på grund av olika specialiseringsmönster. Detta innebär en risk för ökande skillnader inom Lettland. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

               (10)Den 30 april 2020 lade Lettland fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

               (11)Lettland omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del.

               (12)I sitt stabilitetsprogram för 2020 beräknar regeringen att det samlade saldot i de offentliga finanserna försämras från ett underskott på 0,2 % av BNP 2019 till 9,4 % av BNP 2020. Underskottet i den offentliga sektorns finanser beräknas minska till 5,0 % under 2021 och till 2,7 % av BNP fram till 2023, vid oförändrad politik. Efter att ha minskat till 36,9 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten enligt stabilitetsprogrammet för 2020 nå en topp på 53 % 2022. De makroekonomiska och offentligfinansiella utsikterna påverkas av den höga graden av osäkerhet till följd av covid-19-pandemin.

               (13)Som reaktion på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Lettland antagit budgetåtgärder för att öka kapaciteten i hälso- och sjukvårdssystemet, begränsa smittspridningen och hjälpa de personer och branscher som påverkas mest. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick budgetåtgärderna till 3,0 % av BNP. Åtgärderna omfattar uppskov med skatt på upp till 3 år, utvidgad personkrets för statligt betald sjukledighet, stöd till särskilda sektorer och ytterligare ekonomiskt stöd till hälso- och sjukvården. Lettland har dessutom infört likviditetsstöd till företag genom garantier och lån på 3,2 % av BNP. Totalt sett är de åtgärder Lettland har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på covid-19-utbrottet. Ett fullständigt genomförande av dessa åtgärder, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot en välgenomtänkt offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

               (14)Baserat på kommissionens vårprognos 2020 beräknas Lettlands saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -7,3 % av BNP 2020 och -4,5 % av BNP 2021. Detta innebär en i stort sett liknande effekt av stimulansåtgärderna som enligt stabilitetsprogrammet, men sysselsättningen väntas sjunka mer och de automatiska stabilisatorerna på utgiftssidan antas också bli lägre. Den offentliga skuldkvoten beräknas hålla sig under 60 % av BNP 2020 och 2021.

               (15)Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget eftersom Lettland förväntas överstiga underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar denna analys att underskottskriteriet enligt fördraget och i förordning (EG) nr 1467/1997 inte är uppfyllt.

               (16)Lettland utlyste undantagstillstånd den 13 mars 2020 och förlängde det till den 9 juni 2020. Regeringen begränsade rörligheten för personer över Lettlands gränser med flyg, järnväg och båt, stängde skolorna och universiteten, förbjöd alla offentliga evenemang, påbjöd social distansering, inskränkte försäljning på helger och rekommenderade digitala offentliga tjänster. På grund av den förbättrade epidemiologiska situationen lättade myndigheterna på restriktionerna den 12 maj 2020 och enades om att öppna gränserna mot Litauen och Estland från och med den 15 maj 2020. Enligt kommissionens prognos förväntas arbetslösheten öka till 8,6 % 2020 och hämta sig något till 8,3 % 2021. För ekonomin väntas en tillbakagång på 7 % 2020 med störst påverkan på investeringar och export till följd av sjunkande efterfrågan från utlandet och växande osäkerhet. Sysselsättningen väntas sjunka med 2,5 %, varvid beaktas att den negativa effekten på sysselsättningen kommer att mildras avsevärt tack vare det statssubventionerade permitteringssystemet och lönesubventionerna i exportbranscher. Som svar på krisen har Lettland tagit fram ett heltäckande finanspolitiskt och ekonomiskt paket. Svaret går i tre riktningar: 1) stöd till arbetstagarna, 2) stöd till företagen och 3) stöd till de hårdast drabbade ekonomiska sektorerna. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna syftar till att skydda sysselsättningen och stärka det sociala skyddsnätet. De omfattar bland annat lönesubventioner på upp till 75 % av en persons bruttolön, sjukersättning när en arbetstagare har diagnostiserats med covid-19 eller är i karantän och förlängda arbetslöshetsförmåner. Stödet till företag med tillfälliga svårigheter är inriktat på att hjälpa bärkraftiga företag med likviditet och snabbt få fart på utbudet av viktiga varor och tjänster.

               (17)Covid-19-utbrottet krävde mycket kraftiga åtgärder för att begränsa sjukdomens spridning och effekter. Covid-19 förstärkte de strukturella svagheterna i Lettlands hälso- och sjukvårdssystem, vilka är direkt kopplade till att landet har begränsade ekonomiska och mänskliga resurser och till att reformerna endast går långsamt framåt. Låg offentlig finansiering påverkar både tillgången till överkomligt prissatt hälso- och sjukvård av god kvalitet och hälso- och sjukvårdssystemens förmåga att klara sin uppgift. Detta leder till att människor enligt egen bedömning har stora icke tillgodosedda vårdbehov. Utsatta grupper drabbas särskilt av höga patientavgifter och av ojämlik tillgång. En ohälsosam livsstil är en annan viktig orsak till de dåliga hälsoresultaten. Därutöver är bristen på hälso- och sjukvårdspersonal ett komplicerat problem som gör det svårare att fylla vårdbehoven. För att höja effektiviteten och kvaliteten i hälso- och sjukvårdssystemet måste de pågående reformer, som fortfarande är i ett tidigt skede, påskyndas. Det rör sig om ändamålsenlig preventivvård, förstärkning av primärvården, rationalisering av sjukhussektorn och inriktning på kvalitetsstyrning. Hur genomgripande effekt reformerna får och hur mycket bättre hälsoresultaten blir beror också i hög grad på hur mycket offentlig finansiering hälso- och sjukvården får. För att klara liknande kriser i framtiden är det viktigt att investera rejält i verksamma folkhälsoåtgärder för att förebygga, begränsa och minska spridningen av infektionssjukdomar och hantera deras effekter på hälso- och sjukvården. Investeringarna kan syfta till att tillhandahålla nödvändig utrustning, robusta e-hälsotjänster, anläggningar och personal för hälso- och sjukvården och till att säkra kapacitet för alla förväntade regelbundna hälso- och sjukvårdstjänster vid sidan av vården för covid-19-patienter.

               (18)Lettland har vidtagit åtgärder för att förlänga inkomststödet för arbetstagare och undvika uppsägningar under undantagstillståndet. Stödet är dock begränsat till en viss personkrets och till storleken, främst på grund av att det är knutet till socialförsäkringsavgifter och till restriktiva kriterier för stödberättigande. Systemet tillåter inte heller deltidspermittering. En mer successiv övergång från inkomststöd till arbetsinkomster skulle medge större flexibilitet på arbetsmarknaden under svackan och den ekonomiska återhämtningen. Fortgående insatser krävs för att få det sociala skyddsnätet att prestera förmåner som räcker bättre, varar längre och omfattar en större personkrets. Sådana insatser hålls dock tillbaka av låga skatteintäkter i andel av BNP. Trots vissa små förbättringar ligger den garanterade minimiinkomsten, minimipensioner och inkomststöd för personer med funktionsnedsättning fortfarande på en nivå som räcker dåligt. Lettland har infört arbetslöshetsförmåner för de mest utsatta, men arbetslösa löper hög risk att drabbas av fattigdom, särskilt när arbetslösheten drar ut på tiden. Egenföretagare och atypiska arbetstagare kan hamna i luckor när det gäller rätt till socialt skydd, även till arbetslöshetsersättning, som skulle kunna täppas till. Samtidigt som andelen minskar är odeklarerat arbetet och svart lön fortfarande utbrett, vilket försvagar de berörda arbetstagarnas sociala trygghet och ökar riskerna i arbetet. Utsatta grupper kommer förmodligen att ha svårast att hitta ett jobb igen. Integreringen av sysselsättning, utbildning, hälso- och sjukvård samt sociala tjänster och tillhandahållandet av sociala tjänster är fortfarande låg. Andelen personer vars boende uppvisar allvarliga brister och som lider av trångboddhet är bland de högsta i unionen, samtidigt som det är ont om subventionerade bostäder.

               (19)Stöd till små och medelstora företag att snabbt utveckla flexibla arbetssätt och distansarbete kan avsevärt bidra till att mildra krisens effekter. Låg registrering hos offentliga arbetsförmedlingar och lågt deltagande bland arbetslösa i aktiva arbetsmarknadsåtgärder är särskilt oroande. De aktiva arbetsmarknadsåtgärderna måste lyckas med en mix och ett upplägg som stärker inriktningen på att krympa arbetslöshetens längd och underlätta återgången till arbete. I tider av ekonomisk nedgång är det ännu viktigare att ge människor rätt kompetens så att arbetskraften får bättre resiliens. Verksamma och lättillgängliga åtgärder inriktade på vuxenutbildning, omskolning och kompetenslyft, i kombination med sociala tjänster och stöd till rörlighet, kunde ge fler människor de färdigheter som efterfrågas på arbetsmarknaden. Digitala färdigheter behöver också förbättras, eftersom bara 43 % av letterna har baskunskaper eller bättre kunskaper. Covid-19-krisen lyfte också fram ett behov av högkvalitativ digital utbildning och av att ge alla som vill lära jämlik tillgång. Det är vidare viktigt att stärka kapaciteten hos arbetsmarknadens parter så att de engagerar sig tidigt och meningsfullt i hanteringen av covid-19-krisen och återhämtningen.

               (20)Ett rejält likviditetsstöd skapades och sattes snabbt i arbete med hjälp av den nationella utvecklingsinstitutionen Altum. Den institutionen har hjälpt till att omstrukturera avbetalningsplaner för företag och erbjudit likviditetsstöd i form av nya lån. Men de flesta omstruktureringar av banklån sker utan inblandning av statliga garantier. Villkoren för beviljande av statliga garantier är nämligen relativt stränga. Det finns därför en risk för att mindre företag med svagare ekonomi eller skatteskulder inte får något stöd.  Restauranger och hotell, som hör till de branscher som drabbas hårdast av krisen, har svårt att få extra likviditet på grund av att de saknar övertygande säkerhet och har svag ekonomisk ställning. Samtidigt är det viktigt att slå vakt om banksektorns resiliens.

               (21)För att underlätta den ekonomiska återhämtningen är det viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar, bland annat genom relevanta reformer. De politiska åtgärderna till stöd för landets digitala och gröna omvandling bör ta hänsyn till de betydande regionala skillnaderna. De flesta stadsområden i Lettland har utmärkt digital infrastruktur, men fast bredband på landsbygden är ovanligt, särskilt brukar den sista biten saknas. Fortsatta och stärkta insatser för att bygga ut mycket snabbt bredband kommer att bidra till att ytterligare förbättra den digitala infrastrukturen. För att ta itu med de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi medför, krävs investeringar som diversifierar ekonomin och gör den modernare och konkurrenskraftigare, bland annat genom större investeringar i forskning och innovation och humankapitalet och därmed sänka de socioekonomiska kostnaderna för omställningen. Lettlands väg mot hållbar miljö går via bättre energieffektivitet, genomförande av landets nationella energi- och klimatplan, särskilt i fråga om transport och byggnader, och integrering av hållbarhet och miljöhänsyn i andra ekonomiska sektorer, särskilt i jordbruk och skogsbruk. En förbättring av den intermodala transportinfrastrukturen i och kring Riga skulle underlätta arbetskraftens rörlighet och bidra till att bromsa personbilarnas växande energiförbrukning. Vidare är Rail Baltica-projektet och energisammanlänkningsprojekten Lettlands centrala investeringsprioriteringar med inriktning på att förbättra landets säkerhet och integrering med den inre marknaden. Att göra ytterligare investeringar i förnybar energi, i synnerhet vindkraft, och främja omställningen till en cirkulär ekonomi med avsevärt högre återvinningsnivåer kan också förbättra både de miljömässiga och ekonomiska resultaten och bidra till att nå målen för klimatförändringarna. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning för perioden 2021–2027 kan hjälpa Lettland att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de territorier som anges i bilaga D till landsrapporten. Detta skulle ge Lettland möjlighet att på bästa sätt använda fonden.

               (22)Lettland har avsevärt minskat flödet av misstänkta pengar via bankerna och sett över systemet för bekämpning av penningtvätt. I synnerhet förbjöd Lettland utländska skalbolag och ändrade ett antal lagar. Kapaciteten och förmågan hos viktiga tillsynsorgan, finansunderrättelseorgan och brottsbekämpande organ har stärkts. Samtidigt som tillsynen av finansinstituten har skärpts avsevärt kan den riktas bättre och bli effektivare med förbättrad riskbedömning. Samverkan mellan de brottsbekämpande organen och deras kapacitet har förbättrats, men det hindrar inte att deras förmåga att utreda och lagföra fall av penningtvätt skulle kunna stärkas ytterligare.

               (23)Dessa rekommendationer är visserligen inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, men de landsspecifika rekommendationerna för 2019 som rådet antog den 9 juli 2019 innehöll reformer som krävs för att kunna åtgärda strukturella problem på medellång och lång sikt. De rekommendationerna är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas nästa år, inom ramen för den europeiska planeringsterminens årliga cykel. Det gäller även rekommendationer rörande investeringsrelaterade ekonomiska strategier. De senare rekommendationerna bör beaktas vid finansieringen av sammanhållningspolitikens strategiska programplanering efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna vad gäller den rådande krisen.

               (24)Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. Medlemsstaterna har utvärderat framstegen vad gäller genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling i sina nationella reformprogram för 2020. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av rekommendationerna nedan kommer Lettland att bidra till framsteg mot uppfyllandet av målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

               (25)Det är viktigt med ett nära samarbete mellan länderna i den ekonomiska och monetära unionen för att åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19. Mot bakgrund av politisk vägledning från Eurogruppen bör Lettland, i egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta, säkerställa att landets politik är förenlig med rekommendationerna för euroområdet och politiken i andra medlemsstater i euroområdet.

               (26)Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Lettlands ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020 och det nationella reformprogrammet för 2020 samt uppföljningen av de rekommendationer Lettland har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara programmens relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Lettland utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

               (27)Mot bakgrund av den bedömningen har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020 och dess yttrande
                  7
                återspeglas nedan, särskilt i rekommendation 1.

               HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Lettland att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

               1.I enlighet med den allmänna undantagsklausulen vidta alla nödvändiga åtgärder för att effektivt åtgärda pandemin samt stödja ekonomin och den därpå följande återhämtningen. Så snart som de ekonomiska förhållandena tillåter det bedriva en finanspolitik som syftar till att uppnå ansvarsfulla offentliga finanser på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, och samtidigt förbättra investeringarna. Stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens och tillgänglighet, bland annat med hjälp av extra personalresurser och ekonomiska resurser.

               2.Förse de grupper som drabbas hårdast av krisen med ett inkomststöd som räcker och stärka det sociala skyddsnätet. Mildra krisens effekter på sysselsättningen, bland annat genom flexibla arbetsformer, aktiva arbetsmarknadsåtgärder och kompetenslyft.

               3.Säkerställa tillgång till likviditetsstöd för företag, särskilt de små och medelstora. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att främja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på grön och digital omställning, särskilt på forskning och innovation, ren och effektiv produktion liksom användning av energi, hållbara transporter och digital infrastruktur.

               4.Fortsätta arbetet med ramen för bekämpning av penningtvätt.

               Utfärdad i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 513 final.

                     (3)

                        EUT C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        Enligt artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.