title: Rådets rekommendation av den 26 november 2018 om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer inom högre utbildning och gymnasial utbildning samt resultat av studieperioder utomlands

text:
               10.12.2018

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 444/1

      RÅDETS REKOMMENDATION
      av den 26 november 2018
      om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer inom högre utbildning och gymnasial utbildning samt resultat av studieperioder utomlands
      (2018/C 444/01)
      EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 165 och 166,
      med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Rörlighet i utbildningssyfte främjar kunskap, färdigheter, kompetens och erfarenheter, inklusive personliga och sociala färdigheter och kulturell medvetenhet, som är avgörande för ett aktivt deltagande i samhället och på arbetsmarknaden samt för att främja en europeisk identitet.

                  (2)

                  I sitt meddelande om att stärka den europeiska identiteten genom utbildning och kultur (1) presenterade Europeiska kommissionen en vision om att senast 2025 skapa ett europeiskt område för utbildning, där lärande, studier och bedrivande av forskning inte hindras av gränser, bl.a. genom att avlägsna hinder för erkännande av kvalifikationer, både inom skola och högre utbildning.

                  (3)

                  I Europeiska rådets slutsatser av den 14 december 2017 uppmanades medlemsstaterna, rådet och kommissionen att, i enlighet med sina respektive befogenheter, fortsätta arbeta med att ”främja samarbete mellan medlemsstaterna kring ömsesidigt erkännande av examensbevis för högre utbildning och sekundärutbildning inom lämpliga ramar” (2).

                  (4)

                  Konventionen om erkännande av bevis avseende högre utbildning i Europaregionen (Lissabonkonventionen) från 1997 med tillhörande texter, som utarbetats av Europarådet och Unesco, tillhandahåller en rättslig ram för erkännande av kvalifikationer från högre utbildning och gymnasial utbildning som ger tillträde till högre utbildning.

                  (5)

                  Utbildningsministrarna i det europeiska området för högre utbildning åtog sig att uppnå det långsiktiga målet om automatiskt erkännande av jämförbara akademiska examina i Bukarestkommunikén från 2012. Framsteg har gjorts bl.a. genom arbetet i den särskilda arbetsgruppen för automatiskt erkännande, men målet har ännu inte uppnåtts.

                  (6)

                  Medlemsstaternas ministrar för yrkesutbildning uttryckte 2002 sitt engagemang för Köpenhamnsprocessen, en process för utökat samarbete som främjar erkännandet av kvalifikationer och kompetens.

                  (7)

                  I synnerhet kvalitetssäkring har en viktig uppgift vad gäller att förbättra öppenheten och på så sätt hjälpa till att bygga upp ett ömsesidigt förtroende. Det är därför viktigt att bygga vidare på det som redan har uppnåtts inom ramen för standarderna och riktlinjerna för kvalitetssäkring inom det europeiska området för högre utbildning och den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning och att hänvisa till den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande.

                  (8)

                  För att göra det lättare att erkänna läranderesultat i enlighet med nationell lagstiftning, bl.a. inom ramen för rörlighet, bör arbetet med att genomföra ett europeiskt system för överföring och ackumulering av studiemeriter och det europeiska systemet för meritöverföring inom yrkesutbildningen fortsätta.

                  (9)

                  Syftet med rådets rekommendation av den 22 maj 2017 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (3) var att göra kvalifikationerna tydligare och lättare att jämföra och överföra, och därmed underlätta deras erkännande.

                  (10)

                  I sin resolution av den 20 april 2012 om modernisering av Europas system för högre utbildning uppmanar Europaparlamentet EU och medlemsstaterna att genomföra ytterligare insatser för att effektivisera erkännandet och öka samordningen av akademiska kvalifikationer (4).

                  (11)

                  I en allt mer globaliserad värld är det viktigt att studenter på bästa sätt kan utnyttja alla möjligheter till lärande runtom i Europa. För att detta ska kunna ske bör en kvalifikation som utfärdats av en behörig myndighet i en viss medlemsstat vara giltigt i alla andra medlemsstater i syfte att ge tillträde till fortsatt lärande. Detta omfattar även tredjelandsmedborgare som innehar en kvalifikation från en medlemsstat och flyttar till en annan medlemsstat. Emellertid är bristen på automatiskt erkännande av kvalifikationer och resultat från studieperioder utomlands ett hinder för rörligheten. En unionsomfattande strategi för automatiskt erkännande kan skapa den klarhet och konsekvens som krävs för att övervinna de kvarstående hindren.

                  (12)

                  Inom högre utbildning är förfarandena för erkännande fortfarande ofta alltför komplicerade eller för kostsamma och alltför många utbytesstudenter får inte ett fullständigt erkännande av framgångsrikt uppnådda läranderesultat. Flera medlemsstater har dock tagit initiativ och gjort framsteg när det gäller automatiskt ömsesidigt erkännande, bl.a. genom att underteckna regionala avtal. Dessa initiativ skulle kunna fungera som modeller för att skapa ett unionsomfattande system.

                  (13)

                  För personer som innehar kvalifikationer från gymnasial utbildning som ger tillträde till högre utbildning i en viss medlemsstat råder ofta ovisshet om tillträde till högre utbildning i en annan medlemsstat. I vissa medlemsstater erkänns framför allt inte kvalifikationer som ger tillträde till högre utbildning för personer med kvalifikationer från gymnasial yrkesutbildning i andra medlemsstater. Medan kortare studieperioder utomlands inte nödvändigtvis vållar några problem med erkännande råder fortfarande stor ovisshet kring perioder mellan tre månader och ett år.

                  (14)

                  En stegvis strategi ska hjälpa medlemsstaterna att skapa förutsättningar som gör automatiskt ömsesidigt erkännande möjligt. Denna strategi bygger på de verktyg som redan finns för högre utbildning och yrkesutbildning, men den innebär att man kommer att använda verktygen på ett bättre sätt och successivt öka ambitionsnivån. Inom gymnasial utbildning kommer en samarbetsprocess som syftar till att bygga upp det nödvändiga förtroendet mellan medlemsstaternas olika utbildningssystem att inledas. Denna rekommendation utgör ett komplement till medlemsstaternas initiativ, och åtagandena är av frivillig karaktär.

                  (15)

                  Denna rekommendation påverkar inte systemet för ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer och harmoniserade minimikrav för flera yrken i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG (5), ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/55/EU (6).

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS MEDLEMSSTATERNA ATT GÖRA FÖLJANDE:
      I enlighet med nationell lagstiftning och unionslagstiftning, tillgängliga resurser och nationella förhållanden, mot bakgrund av Lissabonkonventionen (7) med tillhörande texter och i nära samarbete med alla berörda parter:

         Grundprincip

                  1.

                  Senast 2025 införa de åtgärder som är nödvändiga för att

                              a)

                              uppnå automatiskt ömsesidigt erkännande (8) med syfte på fortsatt lärande, utan att ett separat förfarande för erkännande behövs, så att

                                          i)

                                          en kvalifikation inom högre utbildning som förvärvats i en medlemsstat erkänns (9) automatiskt på samma nivå i syfte att ge tillträde till fortsatta studier i övriga medlemsstater, utan att det påverkar ett lärosätes eller de behöriga myndigheternas rätt att fastställa specifika antagningskriterier för specifika program eller att kontrollera handlingars äkthet,

                                          ii)

                                          resultaten från en studieperiod utomlands inom högre utbildning i en medlemsstat erkänns automatiskt och fullt ut i övriga medlemsstater, enligt vad som överenskommits på förhand i ett lärandeavtal och bekräftats i betygsdokumentationen, i överensstämmelse med det europeiska systemet för överföring och ackumulering av studiemeriter,

                              b)

                              göra betydande framsteg när det gäller automatiskt ömsesidigt erkännande med syfte på fortsatt lärande, så att

                                          i)

                                          en kvalifikation från gymnasial utbildning som ger tillträde till högre utbildning i den medlemsstat där denna kvalifikation beviljades erkänns, endast i syfte att ge tillträde till högre utbildning, i övriga medlemsstater, utan att det påverkar ett lärosätes eller de behöriga myndigheternas rätt att fastställa specifika antagningskriterier för specifika program eller att kontrollera handlingars äkthet,

                                          ii)

                                          resultaten från en studieperiod utomlands på upp till ett år under en gymnasial utbildning i en medlemsstat erkänns i en annan medlemsstat, utan att eleven behöver gå om läsåret eller upprepa de uppnådda läranderesultaten i ursprungslandet, förutsatt att läranderesultaten i stora drag överensstämmer med de nationella läroplanerna i ursprungslandet.

         Högre utbildning

                  2.

                  Eftersom det är viktigt att främja öppenhet och bygga upp förtroende för varandras högre utbildningssystem för att uppnå automatiskt ömsesidigt erkännande med syfte på fortsatt lärande, enas om att uppfylla följande villkor, enligt vilka

                              a)

                              nationella referensramar eller system för kvalifikationer hänvisar till den europeiska referensramen för kvalifikationer – med översyn och uppdatering av hänvisningarna vid behov – och självcertifieras enligt referensramen för kvalifikationer i det europeiska området för högre utbildning,

                              b)

                              högre utbildningssystem är organiserade i enlighet med Bolognaprocessens strukturer och principer, som består av en ram med tre nivåer och, i tillämpliga fall för medlemsstaten, kortare utbildningar, enligt definitionen i referensramen för kvalifikationer i det europeiska området för högre utbildning, och

                              c)

                              extern kvalitetssäkring genomförs av oberoende kvalitetssäkringsorgan som är registrerade, eller avser att låta sig registreras, i det europeiska registret för kvalitetssäkring av högre utbildning och som därmed arbetar i linje med både standarderna och riktlinjerna för kvalitetssäkring inom det europeiska området för högre utbildning och det europeiska förfarandet för kvalitetssäkring av gemensamma program.

                  3.

                  I samarbete med nationella informationscentrum för akademiskt erkännande, högre utbildningsanstalter, kvalitetssäkringsorgan och andra viktiga aktörer, utarbeta nationell vägledning för att uppmuntra högre utbildningsanstalter att ta fram och effektivt genomföra följande verktyg för öppenhet, i enlighet med riktlinjerna för det europeiska systemet för överföring och ackumulering av studiemeriter, och därigenom säkerställa konsekvens och minska den administrativa bördan för lärosäten och studerande:

                              a)

                              en aktuell kurskatalog, med beskrivningar av examensprogram, enskilda utbildningsenheter och tabeller över betygsfördelning,

                              b)

                              tillägg till examensbevis som utfärdas automatiskt och kostnadsfritt till alla utexaminerade på ett utbrett språk och om möjligt i digitalt format, och

                              c)

                              transparenta kriterier för erkännande som tillämpas inom varje högre utbildningsanstalt.

                  4.

                  I samarbete med nationella informationscentrum för akademiskt erkännande erbjuda expertstöd och utbildning till lärosäten för att genomföra sådan nationell vägledning, och övervaka dess genomförande.

         Gymnasial utbildning

                  5.

                  För att göra betydande framsteg när det gäller automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer från gymnasial utbildning endast med syfte på fortsatt lärande, främja öppenhet och bygga upp förtroende för varandras system för sekundärutbildning genom att

                              a)

                              säkerställa att nationella referensramar eller system för kvalifikationer hänvisar till den europeiska referensramen för kvalifikationer och att hänvisningarna vid behov ses över och uppdateras,

                              b)

                              utbyta information och främja ömsesidigt lärande om system för kvalitetssäkring inom skolutbildningen, samtidigt som olika nationella metoder för kvalitetssäkring respekteras fullt ut, och

                              c)

                              utveckla ytterligare instrument för kvalitetssäkring inom yrkesutbildning i enlighet med den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning och vidareutvecklingar av denna.

                  6.

                  Underlätta rörlighet och erkännande av resultat av studieperioder utomlands under gymnasial utbildning genom att

                              a)

                              stödja anordnare av gymnasial utbildning när det gäller allmänna principer och verktyg för erkännande, t.ex. genom vägledningsmaterial eller utbildning,

                              b)

                              främja användningen av transparenta kriterier och verktyg, t.ex. läranderesultatbaserade lärandeavtal mellan de skolor som skickar ut och de som tar emot elever; inom yrkesutbildning, öka användningen av unionsverktyg (10), och

                              c)

                              informera anordnare av gymnasial utbildning samt elever och deras familjer om fördelarna med rörlighet.

         Nationella informationscentrum för akademiskt erkännande

                  7.

                  Utveckla kapaciteten hos och stärka rollen för nationella informationscentrum för akademiskt erkännande och bedömare av examina, särskilt när det gäller spridning av information, användning av onlineverktyg för att förbättra effektiviteten, öppenheten och konsekvensen, och målet att minska den administrativa och finansiella bördan för användarna av deras tjänster.

         Övergångsmöjligheter och rörlighet

                  8.

                  Utforska god praxis i fråga om erkännande av tidigare lärande och övergångsmöjligheter mellan olika utbildningssektorer, särskilt mellan yrkesutbildning och högre utbildning.

         Evidensbas

                  9.

                  Förbättra evidensbasen genom att samla in och sprida uppgifter om omfattning och typ av erkännande inom ramen för denna rekommendation.

         Rapportering och utvärdering

                  10.

                  Inom tre år från det att denna rekommendation har antagits och därefter regelbundet rapportera om erfarenheter, god praxis, däribland regionala avtal, och framsteg mot automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer och resultat av studieperioder utomlands, genom befintliga system och verktyg.

            HÄRIGENOM VÄLKOMNAS KOMMISSIONENS AVSIKT ATT

                  11.

                  erbjuda riktat stöd till medlemsstaterna, däribland ömsesidigt lärande, kartläggning av de hinder som upptäckts i samband med nuvarande praxis för erkännande av kvalifikationer, utbyte av god praxis och underlättande av samarbete mellan medlemsstaterna och med berörda parter, myndigheter för erkännande och internationella organisationer, särskilt Europarådet och Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur; detta samarbete ska syfta till att säkerställa att Bolognaprocessens instrument för högre utbildning inom unionen, Lissabonkonventionen om erkännande av bevis och tillhörande texter samt instrumenten för yrkesutbildning inom Köpenhamnsprocessen genomförs fullt ut,

                  12.

                  på området gymnasial utbildning, på unionsnivå och tillsammans med medlemsstaterna sätta igång en samarbetsprocess inom den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) eller eventuella efterföljande ramar för att inleda ett närmare samarbete mellan medlemsstaterna och utbyta praxis på gymnasial nivå för att uppnå målen i denna rekommendation, att främja öppenhet och skapa ömsesidigt förtroende i skolsystem i hela unionen,

                  13.

                  i samarbete med medlemsstaterna inrätta en användarvänlig digital unionsinformationstjänst över gymnasiala utbildningar som ger tillträde till högre utbildning i varje medlemsstat; detta ska ske genom en vidareutveckling av befintliga digitala plattformar,

                  14.

                  utforska synergieffekter mellan unionens verktyg för öppenhet (11) och, när så är lämpligt, vidareutveckla dessa i syfte att förbättra samarbete och rörlighet mellan utbildningssektorer,

                  15.

                  i samarbete med medlemsstaterna undersöka potentialen för ny teknik, såsom blockkedjeteknik, för att underlätta automatiskt ömsesidigt erkännande,

                  16.

                  i samarbete med medlemsstaterna och nationella informationscentrum för akademiskt erkännande undersöka en utvidgning av deras roll så att den omfattar andra utbildningssektorer och hur dessa centrum kan stödjas i samband med denna utvidgning,

                  17.

                  stödja användningen av europeiska finansieringskällor, såsom Erasmus+ och de europeiska struktur- och investeringsfonderna, när så är lämpligt och i enlighet med deras finansiella kapacitet, rättsliga grund, beslutsförfaranden och prioriteringar som fastställts för perioden 2014–2020, utan att det påverkar förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram; stärka rörligheten för studerande på högstadie- och gymnasienivå inom Erasmus+-programmet och dess efterföljare,

                  18.

                  inom fyra år rapportera till rådet om uppföljningen av rekommendationen genom befintliga ramar och verktyg, på grundval av medlemsstaternas bidrag.

         Utfärdad i Bryssel den 26 november 2018.

               På rådets vägnar

            J. BOGNER-STRAUSS

               Ordförande

         (1)  COM(2017) 673 final.

         (2)  EUCO 19/1/17 REV 1.

         (3)  EUT C 189, 15.6.2017, s. 15.

         (4)  P7_TA(2012)0139.

         (5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 255, 30.9.2005, s. 22).

         (6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/55/EU av den 20 november 2013 om ändring av direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen) (EUT L 354, 28.12.2013, s. 132).

         (7)  Lissabonkonventionen om erkännande av bevis avseende högre utbildning i Europaregionen.

         (8)  Enligt definitionen i bilagan.

         (9)  Enligt definitionen i Lissabonkonventionen och såsom senast bekräftats i samband med Bolognaprocessen i Pariskommunikén av den 25 maj 2018.

         (10)  Till exempel de verktyg som gjorts tillgängliga via Europass digitala plattform och det samförståndsavtal och lärandeavtal som ingår i det europeiska systemet för meritöverföring inom yrkesutbildningen.

         (11)  Såsom tillägget till examensbevis, tillägget till utbildningsbevis, det europeiska systemet för överföring och ackumulering av studiemeriter, det europeiska systemet för meritöverföring inom yrkesutbildningen, den europeiska referensramen för kvalifikationer samt de verktyg som gjorts tillgängliga genom onlineplattformen för Europass.

         BILAGA
         ORDLISTA

            Automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer: Rätten för innehavare av en kvalifikation på en viss nivå, utfärdad av en medlemsstat, att få sina ansökningar om tillträde till en program för högre utbildning på nästa nivå prövade i en annan medlemsstat, utan att behöva gå igenom ett separat förfarande för erkännande. Detta påverkar inte en högre utbildningsanstalts eller behöriga myndigheters rätt att fastställa specifika utvärderings- och antagningskriterier för specifika program. Det påverkar inte rätten att kontrollera om kvalifikationen är äkta och, i fråga om en kvalifikation från gymnasial utbildning, om den verkligen ger tillträde till högre utbildning i den medlemsstat där den utfärdades eller, i vederbörligen motiverade fall, om den utfärdade kvalifikation uppfyller kraven för tillträde till ett specifikt program för högre utbildning i värdmedlemsstaten.

            Automatiskt ömsesidigt erkännande av resultat från en studieperiod utomlands: På högre utbildningsnivå, rätten att få studieresultat från en studieperiod utomlands erkända enligt vad som överenskommits på förhand i ett lärandeavtal och bekräftats i betygsdokumentationen, och i överensstämmelse med det europeiska systemet för överföring och ackumulering av studiemeriter (ECTS). Rent konkret innebär detta att man tillämpar den regel som finns i ECTS-handledningen 2015, där det anges att alla studiepoäng som samlats under studieperioden utomlands eller i samband med ett virtuellt utbyte – enligt vad som överenskommits i lärandeavtalet och bekräftats i betygsdokumentationen – utan dröjsmål bör överföras och tillgodoräknas studenten i dennes examen, och utan någon ytterligare arbetsinsats från eller bedömning av studenten. På gymnasial nivå, rätten att få läranderesultat från en studieperiod utomlands i en medlemsstat erkända i ursprungslandet, förutsatt att läranderesultaten i stort sett överensstämmer med dem i ursprungslandets nationella läroplaner. Detta påverkar inte en utbildningsinstitutions rätt att fastställa specifika krav innan perioden med rörligheten i utbildningssyfte inleds eller att kontrollera att de kraven har uppfyllts när studenten återkommer från ett sådant utbyte.

            Blockkedja: Ett sätt att göra det möjligt att registrera uppgifter och dela dem i en grupp. Varje medlem i gruppen behåller sin egen kopia av uppgifterna. Uppgifterna är permanenta, transparenta och sökbara. Varje uppdatering är ett nytt ”block” som läggs till i slutet av en ”kedja”.

            Tillägg till utbildningsbevis: Ett dokument som bifogas ett yrkesutbildningsbevis eller yrkescertifikat utfärdat av behörig myndighet eller behörigt organ för att underlätta för utomstående – särskilt i ett annat land – att förstå det läranderesultat som innehavaren av kvalifikationen erhållit samt arten, nivån, sammanhanget, innehållet och ställningen för den utbildning som avslutats och de färdigheter som förvärvats.

            Kurskatalogen: Beskrivs i ECTS-handledningen från 2015 som att kurskatalogen ska innehålla detaljerad, användarvänlig och aktuell information om lärosätets lärandemiljö (allmän information om lärosätet, dess resurser och tjänster samt akademisk information om dess program och enskilda kurser) som bör vara tillgänglig för de studerande innan de påbörjar studierna och under studietiden för att hjälpa dem att välja rätt och använda sin tid så effektivt som möjligt. Kurskatalogen bör publiceras på lärosätets webbplats och ange vad kursen/ämnet heter på det nationella språket (eller ett regionalt språk, i förekommande fall) och på engelska, så att den blir lättillgänglig för alla berörda parter. Det är upp till lärosätet att bestämma katalogens format och hur informationen organiseras. Katalogen bör publiceras i tillräckligt god tid så att blivande studenter ska kunna göra sina val.

            Behörig myndighet: En person eller en organisation som har rättsligen delegerad eller laglig befogenhet, kapacitet eller förmåga att utföra en avsedd funktion.

            Bedömare av examina: En person som utvärderar eller fattar beslut om erkännande av kvalifikationer.

            Tillägg till examensbevis: Ett dokument som bifogas en akademisk examen utfärdad av behörig myndighet eller behörigt organ för att underlätta för utomstående – särskilt i ett annat land – att förstå det läranderesultat som innehavaren av kvalifikationen erhållit samt arten, nivån, sammanhanget, innehållet och ställningen för den utbildning som avslutats och den kompetens som förvärvats.

            Europeiska systemet för kvalitetssäkring av gemensamma program: Utbildningsministrarna i det europeiska området för högre utbildning godkände 2015 dess mål att förbättra kvalitetssäkringen av gemensamma program genom att fastställa standarder och undanröja hinder för deras erkännande.

            Europeiska systemet för meritöverföring inom yrkesutbildningen (ECVET): En teknisk ram för överföring, erkännande och, i förekommande fall, ackumulering av enskilda studenters läranderesultat i avsikt att erhålla en kvalifikation. Europeiska systemet för meritöverföring inom yrkesutbildningen bygger på att kvalifikationer beskrivs i utbildningsmoduler, processer för överföring, erkännande och ackumulering, samt en rad kompletterande dokument, såsom samförståndsavtal och lärandeavtal.

            Europeiska systemet för överföring och ackumulering av studiemeriter (ECTS): Ett elevcentrerat system för ackumulering och överföring av meriter, baserat på principen om öppenhet i lärande-, undervisnings- och bedömningsprocesser. Dess mål är att underlätta planering, genomförande och utvärdering av studieprogram och rörlighet i studiesyfte genom att erkänna läranderesultat och kvalifikationer samt studieperioder, enligt beskrivning i ECTS-handledningen 2015.

            Referensramen för kvalifikationer i det europeiska området för högre utbildning: Övergripande ram för kvalifikationer inom det europeiska området för högre utbildning som omfattar 48 länder. Den omfattar fyra utbildningsnivåer (kort utbildning, kandidat-, master- och doktorandstudier) inbegripet, inom nationella sammanhang, generiskt hållna beskrivningar för varje nivå baserade på läranderesultat och kompetenser, och meritpoängsskalor på den första och andra nivån.

            Europeiska registret för kvalitetssäkring av högre utbildning (Eqar): Ett register över kvalitetssäkringsorgan som anger vilka som har visat att de väsentligen uppfyller en gemensam uppsättning standarder och principer för kvalitetssäkring i Europa. Dessa principer fastställs i Standarder och riktlinjer för kvalitetssäkring inom det europeiska området för högre utbildning.

            Europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning (Eqavet): En praktikgemenskap som består av medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och Europeiska kommissionen och vars syfte är att utveckla och förbättra kvalitetssäkringen inom yrkesinriktad utbildning.

            Europeiska referensramen för kvalifikationer (EQF): Verktyg för översättning som underlättar kommunikation och jämförelser mellan kvalifikationssystem i Europa. Den har åtta gemensamma europeiska referensnivåer som beskrivs som läranderesultat: kunskaper, färdigheter, ansvar och självständighet. Detta gör det möjligt för alla nationella kvalifikationssystem, nationella referensramar för kvalifikationer och kvalifikationer i Europa att referera sina kvalifikationsnivåer till nivåerna inom den europeiska referensramen för kvalifikationer. Studerande, utexaminerade, utbildningsanordnare och arbetsgivare kan använda dessa nivåer för att förstå och jämföra kvalifikationer från olika länder och olika utbildningssystem.

            Lärandeavtal: Definieras i ECTS-handledningen (2015) inom högre utbildning som ett formellt avtal mellan de tre parter som rörligheten gäller – den studerande, heminstitutionen och värdinstitutionen eller värdföretaget – för att underlätta anordnandet av rörligheten för erhållande av studiepoäng och dess erkännande. Avtalet ska undertecknas av de tre parterna innan studieperioden börjar och är tänkt att fungera som en bekräftelse på att den studerande kan tillgodoräkna sig de meriter han eller hon lyckas uppnå under studieperioden utomlands. Inom gymnasial utbildning avses ett avtal mellan de tre parter som rörligheten gäller – elev/praktikant eller deras familjer, heminstitutionen och värdinstitutionen eller värdföretaget – för att underlätta anordnandet av studieperioden och dess erkännande. Alla tre parter som undertecknar lärandeavtalet åtar sig att fullgöra samtliga överenskomna arrangemang och därmed säkerställa att elevens/praktikantens studieperiod eller läranderesultat erkänns utan ytterligare krav.

            Läranderesultat: Ett sätt att uttrycka vad en elev vet, förstår och kan göra efter att ha avslutat en lärandeprocess, och som definieras som kunskaper, färdigheter och kompetenser.

            Nationell referensram för kvalifikationer: Ett instrument för att klassificera kvalifikationer i förhållande till en rad kriterier för angivna kunskapsnivåer som uppnåtts, vars syfte är att integrera och samordna undersystem för nationella kvalifikationer och förbättra tydligheten, tillgängligheten, progressionen och kvaliteten i kvalifikationerna i förhållande till arbetsmarknaden och till det civila samhället.

            Högre utbildningsanstalt: Alla slags högre utbildningsanstalter som i överensstämmelse med nationell rätt eller praxis utfärdar erkända examina eller erbjuder annan erkänd eftergymnasial utbildning, oavsett vad dessa utbildningsanstalter kallas, eller alla andra slags högre utbildningsanstalter som av nationella myndigheter erkänns tillhöra medlemsstatens system för högre utbildning.

            Kvalifikation: Ett formellt resultat av en bedömnings- och valideringsprocess varigenom en behörig myndighet eller ett behörigt organ fastställer att en person har uppnått läranderesultat enligt en viss standard.

            Erkännande av tidigare lärande: Erkännande av läranderesultat, antingen från formell utbildning eller icke-formellt eller informellt lärande, som erhållits innan validering begärs (1).

            Standarder och riktlinjer för kvalitetssäkring inom det europeiska området för högre utbildning: En uppsättning standarder och riktlinjer för intern och extern kvalitetssäkring inom högre utbildning i Europa, utarbetade inom Bolognaprocessen. De ger vägledning på områden som är av avgörande betydelse för att lyckas tillhandahålla kvalitet och lärandemiljöer inom högre utbildning. Standarder och riktlinjer för kvalitetssäkring inom det europeiska området för högre utbildning bör ses i ett bredare sammanhang som även inbegriper referensramar för kvalifikationer, ECTS och tillägget till examensbevis, som även bidrar till att främja öppenhet och ömsesidigt förtroende inom det europeiska området för högre utbildning.

            Betygsdokumentation: Definieras i ECTS-handledningen (2015) som en uppdaterad förteckning över de studerandes framsteg i studierna: vilka ämnen de har studerat, antalet ECTS-poäng som uppnåtts, och vilka betyg de har fått. Det är ett viktigt dokument för registreringsprocessen och för erkännande av läranderesultat, och även för rörlighet för studerande. De flesta institutioner tar fram betygsdokumentation från sina databaser.

            (1)  Rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (EUT C 398, 22.12.2012, s. 1).


title: Kommissionens rekommendation (EU) 2018/2052 av den 19 december 2018 om anpassning av tillämpningsområdet och villkoren för generella överföringstillstånd för utställningssyften enligt artikel 5.2 c i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG [delgivet med nr C(2018) 8611] (Text av betydelse för EES.)

text:
               21.12.2018

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 327/98

      KOMMISSIONENS REKOMMENDATION (EU) 2018/2052
      av den 19 december 2018
      om anpassning av tillämpningsområdet och villkoren för generella överföringstillstånd för utställningssyften enligt artikel 5.2 c i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG

            [delgivet med nr C(2018) 8611]

      (Text av betydelse för EES)
      EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Enligt artikel 5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG (1) är medlemsstaterna skyldiga att offentliggöra minst fyra generella överföringstillstånd.

                  (2)

                  Generella överföringstillstånd är en viktig del av det förenklade tillståndssystem som infördes genom direktiv 2009/43/EG.

                  (3)

                  Skillnaderna i tillämpningsområdet för generella överföringstillstånd som medlemsstaterna offentliggör när det gäller de försvarsrelaterade produkter som omfattas samt de olika villkor som tillämpas på överföringar av dessa produkter kan göra det svårare att genomföra direktiv 2009/43/EG och uppnå dess förenklingsmål. Det är viktigt att anpassa de nationella tillvägagångssätten i fråga om tillämpningsområdet och villkoren för överföringar enligt de generella överföringstillstånd som medlemsstaterna offentliggjort, för att säkerställa att dessa tillstånd är attraktiva och används.

                  (4)

                  I sina slutsatser av den 18 maj 2015 upprepade rådet att det finns ett behov av att genomföra och tillämpa bland annat direktiv 2009/43/EG. Efter att tidigare ha antagit två rekommendationer om generella överföringstillstånd för försvarsmakter (2) och för certifierade mottagare (3) har kommissionen i den europeiska försvarshandlingsplanen (4) och i rapporten om utvärdering av överföringsdirektivet (5) tillkännagett att den fokuserar på de två återstående generella överföringstillstånden, vilka omfattar överföringar som sker i demonstrations-, utvärderings-, utställnings-, reparations- och underhållssyfte.

                  (5)

                  Initiativet i denna rekommendation har fått starkt stöd av medlemsstaternas företrädare i den kommitté som inrättades genom artikel 14 i direktiv 2009/43/EG. Riktlinjerna i rekommendationen återspeglar diskussionerna i en expertgrupp som inrättats under denna kommitté.

                  (6)

                  Denna rekommendation är tillämplig på förteckningen över försvarsrelaterade produkter (som motsvarar Europeiska unionens gemensamma militära förteckning) i bilagan till direktiv 2009/43/EG. Rekommendationen kommer vid behov att uppdateras så att den återspeglar framtida uppdateringar av förteckningen över försvarsrelaterade produkter.

                  (7)

                  På grundval av diskussionerna med medlemsstaterna och med hänsyn till produkternas egenskaper (inklusive undantag), exempelvis deras känslighet, utgör de försvarsrelaterade produkter som anges i punkt 1.1 i denna rekommendation en icke uttömmande minimiförteckning över produkter för vilka medlemsstaterna tillåter överföring enligt sina generella överföringstillstånd för utställningssyften. Det innebär att de generella överföringstillstånd för utställningssyften som en medlemsstat offentliggjort också får användas för överföring av andra försvarsrelaterade produkter som ingår i bilagan till direktiv 2009/43/EG men inte anges i denna rekommendation.

                  (8)

                  I samband med diskussionerna om denna rekommendation har medlemsstaterna erinrat om att de är bundna av åtaganden enligt unionslagstiftningen, såsom rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp (6), och av internationella åtaganden på området för exportkontroll.

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.
      1.   GENERELLA ÖVERFÖRINGSTILLSTÅND FÖR UTSTÄLLNING

      Medlemsstaterna rekommenderas att anpassa sina generella överföringstillstånd för utställning i enlighet med nedanstående.
      1.1   Försvarsrelaterade produkter som kan överföras i enlighet med generella överföringstillstånd för utställningssyften enligt artikel 5.2 c i direktiv 2009/43/EG

      Följande ML-kategorier är underkategorier i förteckningen över försvarsrelaterade produkter i bilagan till direktiv 2009/43/EG. Det generella överföringstillståndet för utställningssyften bör som ett minimum möjliggöra överföring av de försvarsrelaterade produkter som anges i nedanstående ML-kategorier. Medlemsstaterna får välja att införa fler ML-kategorier med motsvarande försvarsrelaterade produkter i sina generella överföringstillstånd för utställningssyften.
      Förteckning över de ML-kategorier som minst ska omfattas:

                  —

                  ML1. Alla varor omfattas, utom följande:

                              —

                              Vapen som utformats speciellt för militär användning.

                              —

                              Lopp och slutstycken till vapen som utformats speciellt för militär användning.

                  —

                  ML2. ML2 c och d: Alla varor omfattas.

                  —

                  ML3. Följande varor omfattas:

                              —

                              Inert ammunitionsmodell.

                  —

                  ML4. Alla varor omfattas, utom följande:

                              —

                              Underkategori 4 a: Alla varor undantas, förutom inerta modeller som omfattas.

                              —

                              Underkategori 4 b: Komponenter som särskilt utformats för avfyrning, läggning, vilseledning, störning, desarmering och som omfattas av underkategori ML4 a.

                  —

                  ML5. Alla varor omfattas, utom följande:

                              —

                              Underkategori 5 c: Motmedelsutrustning för utrustning enligt underkategori ML5 a eller ML5 b.

                        Alla varor bör levereras utan krypteringkomponent och utan integrerad databas.

                  —

                  ML6. Alla varor omfattas, utom följande:

                              —

                              Kompletta fordon som omfattas av underkategori ML6 a.

                              —

                              Chassin och torn som omfattas av underkategori ML6 a.

                  —

                  ML7. Alla varor undantas, utom följande:

                              —

                              Underkategori 7 f: Skyddsutrustning eller utrustning för dekontaminering som utformats eller modifierats särskilt för militär användning, komponenter och kemiska blandningar.

                              —

                              Underkategori 7 g: Utrustning särskilt utformad eller modifierad för militär användning, utformad eller modifierad för detektering eller identifiering av material enligt underkategori ML7 a, ML7 b eller ML7 d, samt komponenter som utformats särskilt för denna.

                  —

                  ML9. Alla varor omfattas, utom följande:

                              —

                              Kompletta krigsfartyg (ytfartyg eller undervattensfarkoster).

                              —

                              Kompletta skrov.

                              —

                              Artiklar under underkategori ML9 c: Anordningar för undervattensdetektion, särskilt utformade för militär användning, styrutrustning till dessa och komponenter till som utformats särskilt för militär användning.

                  —

                  ML10. Alla varor omfattas, utom följande:

                              —

                              Kompletta flygplan.

                              —

                              Skrov till stridsflygplan och stridshelikopter.

                              —

                              Motorer till stridsflygplan.

                  —

                  ML11. Alla varor omfattas, utom följande:

                              —

                              Underkategori ML11 a.a: Elektronisk stör- och motmedelsutrustning, även utrustning för störning av motståndares mottagare och motmedel mot störning.

                              —

                              Underkategori ML11 a.b: Hoppfrekvensrör.

                              —

                              Underkategori ML11 a.c: Elektroniska system eller elektronisk utrustning som utformats antingen för övervakning av det elektromagnetiska spektrumet av militära underrättelse- eller säkerhetsskäl, eller för att motverka sådan övervakning.

                              —

                              Underkategori 11 a.d: Motmedel för användning under vattenytan, även sådan för akustisk och magnetisk störning och vilseledning, som utformats för att sända störande eller vilseledande signaler till sonarmottagare.

                              —

                              Underkategori ML11 a.e: Databehandlingssäkerhetsutrustning, datasäkerhetsutrustning och överförings- och signalledningssäkerhetsutrustning, som använder krypteringsprocesser.

                              —

                              Underkategori ML11 a.f: Utrustning för identifiering, autentisering och nyckelläsning samt för nyckelhantering, tillverkning och distribution.

                              —

                              Underkategori ML11 a.i: Digitala demodulatorer speciellt utformade för signalunderrättelsetjänst.

                              —

                              Underkategori ML11 b: Störningsutrustning för globala system för satellitnavigering (GNSS) och särskilt utformade komponenter för denna.

                              —

                              Underkategori ML11 c: ”Rymdfarkoster” särskilt utformade eller modifierade för militär användning, och de komponenter för ”rymdfarkoster” som är särskilt utformade för militär användning.

                  —

                  ML13. Alla varor omfattas.

                  —

                  ML14. Alla varor omfattas.

                  —

                  ML15. Alla varor omfattas.

                  —

                  ML16. Alla varor omfattas.

                  —

                  ML17. Alla varor omfattas, utom följande:

                              —

                              Underkategori ML17 f: Bibliotek som utformats eller modifierats särskilt för militär användning med system, utrustning och komponenter som tas upp i EU:s gemensamma militära förteckning.

                              —

                              Underkategori ML17 g: Utrustning för generering av kärnkraft eller framdrivningsutrustning, inbegripet kärnreaktorer som utformats särskilt för militär användning och komponenter för dessa som utformats eller modifierats särskilt för militär användning.

                              —

                              Underkategori ML17 h: Utrustning och material, med en ytbeläggning eller behandling för signaturdämpning, som utformats särskilt för militär användning, utom sådana som tas upp på andra ställen i EU:s gemensamma militära förteckning.

                              —

                              Underkategori ML17 i: Simulatorer som utformats särskilt för militära kärnreaktorer.

                  —

                  ML18. Alla varor omfattas.

                  —

                  ML21. Alla varor omfattas, utom följande:

                              —

                              Underkategori ML21 a: Programvara som särskilt utformats eller modifierats för något av följande:

                                          —

                                          Utveckling, produktion, drift eller underhåll av utrustning som tas upp i EU:s gemensamma militära förteckning.

                                          —

                                          Utveckling eller produktion av material som tas upp i EU:s gemensamma militära förteckning.

                                          —

                                          Utveckling, produktion, drift eller underhåll av programvara som tas upp i EU:s gemensamma militära förteckning.

                              —

                              Programvara som särskilt utformats eller modifierats för användning av artiklar som inte finns förtecknade i detta generella överföringstillstånd.

                  —

                  ML22. Följande omfattas:

                              —

                              Endast den nödvändiga tekniken för användning av varor som är tillåtna i samma generella överföringstillstånd.

            1.2   Villkor som ska ingå i det generella överföringstillståndet för utställningar

      Följande förteckning är inte uttömmande. Andra villkor som en medlemsstat lägger till får dock inte strida mot eller undergräva de villkor som anges nedan.

                  Geografisk giltighet

                  :

                  Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (7).

                  Överföring för utställning

                  :

                  Överföring av en försvarsrelaterad produkt i syfte att ställa ut den i en medlemsstat; produkten får inte användas under operativa förhållanden eller för demonstrations- eller utvärderingssyften.

                  Återföring

                  :

                  Medlemsstaterna ska välja ett av följande alternativ för återföring av den försvarsrelaterade produkten efter utställning, beroende på vad som är lämpligt:

                              a)

                              Undantag från skyldigheten att ha föregående tillstånd i enlighet med artikel 4.2 e i direktiv 2009/43/EG.

                              b)

                              Offentliggörande av ett generellt överföringstillstånd för återföring av försvarsrelaterade produkter efter utställning, med minst samma förteckning över överförbara försvarsrelaterade produkter.

                              c)

                              Införlivande av återföring i det generella överföringstillståndet för utställning.

                  Varaktighet

                  :

                  Ursprungsmedlemsstater får ange en tidsfrist för returnering av den försvarrelaterade produkten som leverantören måste följa gentemot den behöriga myndigheten i ursprungsmedlemsstaten. De medlemsstater som den försvarsrelaterade produkten återförs från får också ange en tidsfrist för återföring som leverantören eller leverantörens företrädare ska följa.

            2.   UPPFÖLJNING

      Medlemsstaterna uppmanas att ge verkan åt denna rekommendation senast den 1 juli 2019.
      Medlemsstaterna uppmanas att underrätta kommissionen om vilka åtgärder som vidtagits för att ge verkan åt denna rekommendation.
      3.   ADRESSATER

      Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.

         Utfärdad i Bryssel den 19 december 2018.

               På kommissionens vägnar

            Elżbieta BIEŃKOWSKA

               Ledamot av kommissionen

         (1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG av den 6 maj 2009 om förenkling av villkoren för överföring av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen (EUT L 146, 10.6.2009, s. 1).

         (2)  EUT L 329, 3.12.2016, s. 101.

         (3)  EUT L 329, 3.12.2016, s. 105.

         (4)  COM(2016) 950 final.

         (5)  COM(2016) 760 final.

         (6)  Rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (EUT L 335, 13.12.2008, s. 99).

         (7)  Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 111/2013 av den 14 juni 2013 om ändring av bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet (EUT L 318, 28.11.2013, s. 12), som införlivade direktiv 2009/43/EG i EES-avtalet, innehöll en särskild anpassningstext: ”Detta direktiv gäller inte för Liechtenstein.”


               11.10.2018

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 369/156

      P8_TA(2017)0495
      Hongkong 20 år efter överlämnandet
      Europaparlamentets rekommendation av den 13 december 2017 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik avseende Hongkong – 20 år efter överlämnandet (2017/2204(INI))
      (2018/C 369/17)

         Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

                  —

                  med beaktande av den särskilda administrativa regionen Hongkongs grundlag som antogs den 4 april 1990 och som trädde i kraft den 1 juli 1997,

                  —

                  med beaktande av den gemensamma förklaringen av Förenade kungarikets regering och regeringen i Folkrepubliken Kina om Hongkong-frågan av den 19 december 1984, även kallad den kinesisk-brittiska gemensamma förklaringen,

                  —

                  med beaktande av kommissionens/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik gemensamma rapporter av den 26 april 2017 om den särskilda administrativa regionen Hongkong – årsrapport 2016 (JOIN(2017)0016), av den 25 april 2016 om den särskilda administrativa regionen Hongkong – årsrapport 2015 (JOIN(2016)0010) och av den 24 april 2015 om den särskilda administrativa regionen Hongkong – årsrapport 2014 (JOIN(2015)0012),

                  —

                  med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 22 juni 2016Byggstenar för en ny EU-strategi för Kina (JOIN (2016)0030), kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik” (COM(2015)0497) och rådets slutsatser av den 18 juli 2016 om EU-strategin för Kina,

                  —

                  med beaktande av EU:s politik för ett enat Kina,

                  —

                  med beaktande av avtalet från 1999 mellan EU och den särskilda administrativa regionen Hongkong om tullsamarbete (1),

                  —

                  med beaktande av befrielsen från skyldighet att inneha visering vid inresa till Schengenområdet (2) och resten av Europeiska unionen för innehavare av pass med beteckningen ”Hong Kong Special Administrative Region” och vice versa,

                  —

                  med beaktande av människorättsdialogen mellan EU och Kina som inleddes 1995,

                  —

                  med beaktande av sina tidigare resolutioner om Hong Kong, särskilt de av den 24 november 2016 om Fallet Gui Minhai, den fängslade förläggaren i Kina (3), av den 4 februari 2016 om fallet med de försvunna bokförläggarna i Hongkong (4), av den 15. december 2005 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Tibet och Hongkong (5), av den 8 april 2003 om kommissionens tredje och fjärde årliga rapporter till rådet och Europaparlamentet om den särskilda administrativa regionen Hongkong (6), av den 19 december 2002 om Hong Kong (7), av den 26 oktober 2000 om kommissionens första och andra årliga rapport om den speciella administrativa regionen Hongkong (8), av den 8 oktober 1998 om meddelandet från kommissionen till rådet om Europeiska unionen och Hong Kong efter 1997 (9) och av den 10 april 1997 om situationen i Hong Kong (10),

                  —

                  med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kina, särskilt de av den 16 december 2015 (11) och av den 14 mars 2013 om förbindelserna mellan EU och Kina (12),

                  —

                  med beaktande av artikel 113 i arbetsordningen,

                  —

                  med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0382/2017), och av följande skäl:

                  A.

                  Överhöghet över Hongkong överlämnades från Förenade Kungariket till Folkrepubliken Kina den 1 juli 1997.

                  B.

                  Enligt 1984 års kinesisk-brittiska gemensamma förklaring och 1990 års grundlag för den särskilda administrativa regionen Hongkong kommer Hongkong att behålla självstyre och oberoende för den verkställande, lagstiftande och dömande makten under 50 år efter överlämnandet av överhögheten.

                  C.

                  EU och Europaparlamentet förblir starka anhängare till principen ”ett land, två system” och Hongkongs höga grad av självstyre under Kinas överhöghet.

                  D.

                  EU och Hongkong håller varje år ett högnivåmöte, den s.k. strukturerade dialogen, som inleddes 2005. Den tionde årliga strukturerade dialogen ägde rum i Bryssel den 17 november 2016.

                  E.

                  De bilaterala förbindelserna mellan EU och Hongkong fortsätter att stärkas ytterligare. EU är Hongkongs näst största handelspartner efter Fastlandskina, och Hongkong är EU:s 14:e största handelspartner när det gäller varor och en viktig partner när det gäller handel med tjänster. Framtida bilaterala relationer bör gynnas av Hongkongs behov av ytterligare ekonomisk diversifiering, täta förbindelser med den nya Sidenvägen och djupare integration med regionen Pärlflodens delta. Enligt FN:s konferens för handel och utveckling (Unctad) är Hongkong världens näst största målmarknad för utländska direktinvesteringar.

                  F.

                  Hongkongs försvars- och utrikespolitik ligger inom Folkrepubliken Kinas ansvarsområde.

                  G.

                  Den särskilda administrativa regionen Hongkong fick i och med grundlagen rätt att självständigt utforma förbindelser för internationell handel och också att vara medlem i internationella organisationer.

                  H.

                  Även efter den 1 juli 1997 fortsätter redan tidigare införda konventioner om medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, men också internationella människorättsöverenskommelser, att vara i kraft i Hongkong. Även Folkrepubliken Kina har undertecknat och ratificerat internationella överenskommelser om dessa rättigheter och har därmed erkänt de mänskliga rättigheternas betydelse och allmänna giltighet. Kina har tillsammans med EU och andra internationella partner skapat dialogutrymmen för frågor som rör rättsstatlighet.

                  I.

                  Hongkong är medlem eller associerad medlem av mer än 20 internationella organisationer, bland annat Världshandelsorganisationen (WTO), Internationella valutafonden (IMF), Ekonomiska samarbetet i Asien och Stillahavsområdet (Apec), Interpol, Banken för internationell betalningsutjämning (BIS), Asiatiska utvecklingsbanken (AsDB), Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB), Internationella olympiska kommittén, Internationella Handelskammaren och Fria Fackföreningsinternationalen.

                  J.

                  Hongkong är part i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter.

                  K.

                  I grundlagen fastställs bestämmelser som ger skydd för de mänskliga rättigheterna och de individuella friheterna.

                  L.

                  I artikel 27 i grundlagen garanteras yttrande-, tryck- och publikationsfriheten samt förenings-, mötes- och demonstrationsfriheten.

                  M.

                  I artiklarna 45 och 68 i grundlagen föreskrivs att chefsministern och samtliga ledamöter av den lagstiftande församlingen som slutgiltigt mål ska väljas genom allmänna val.

                  N.

                  Folkrepubliken Kinas statliga råd utfärdade den 10 juni 2014 en vitbok om tillämpningen av politiken ”ett land, två system” i Hongkong, där det påpekades att den särskilda administrativa regionen Hongkongs självstyre ytterst är underordnat Folkrepubliken Kinas centralregerings godkännande.

                  O.

                  Hongkongs traditionellt öppna samhälle har banat väg för utvecklingen av ett genuint och oberoende civilsamhälle som aktivt och konstruktivt deltar i det offentliga livet i den särskilda administrativa regionen.

                  P.

                  Hongkongs civilsamhälle har bidragit till att öka allmänhetens medvetande om medborgerliga och politiska rättigheter, religion, hälso- och sjukvård, miljö, klimatförändringar, kvinnors politiska deltagande, inhemska arbetstagares rättigheter, hbti-personers rättigheter och akademiska och kulturella friheter.

                  Q.

                  Hongkong åtnjuter ett livligt flerpartisystem. Under årens lopp har Hongkongs befolkning bevittnat massdemonstrationer för demokrati och det fulla genomförandet av grundlagen, däribland protesterna 2014, den så kallade paraplyrevolutionen, för mediernas frihet och mot bland annat Hongkong-bokhandlarnas försvinnande.

                  R.

                  Under de senaste 20 åren har vissa journalister och andra mediearbetare, som ofta är anhängare av demokrati och uttrycker kritiska åsikter, tvingats avgå eller övergå till att bevaka mindre känsliga områden och i vissa fall till och med hotats med våld.

                  S.

                  I slutet av 2015 försvann fyra Hongkong-invånare och en utomlands hemmahörande person med anknytningar till förlaget Mighty Current och dess bokhandel, och flera månader senare kom uppgifter fram om att de kvarhölls på hemlig ort i Fastlandskina. En av de släppta bokhandlarna rapporterade att hans erkännande av oegentligheter var framtvingat.

                  T.

                  Under de senaste åren har en ökande självcensur observerats i Hongkongs media om frågor som rör Fastlandskina, vilket även bekräftas av undersökningar och rapporter från journalistförbundet i Hongkong.

                  U.

                  Det finns i Hongkong möjligheter till att läsa högkvalitativ utbildning och nå en hög akademisk nivå, men den akademiska friheten är hotad på grund av den kinesiska centralregeringens inblandning, särskilt när det gäller utnämningar till universitetens styrelser.

                  V.

                  Av en undersökning som regelbundet genomförs av opinionsinstitutet vid Hongkongs universitet framgår att identifieringen med Kina sedan lång tid har försämrats.

                  W.

                  I januari 2017 offentliggjorde Hongkongs miljöbyrå den sektorsövergripande klimathandlingsplanen Hong Kong Climate Action Plan 2030+, som till följd av Parisavtalet fastställer nya mål för koldioxidutsläpp, närmare bestämt genom att minska koldioxidintensiteten med två tredjedelar och de absoluta koldioxidutsläppen med en tredjedel fram till 2030 jämfört med 2005 års nivå.

                  X.

                  Hongkongs hamn är betydelsefull för Folkrepubliken Kina och den internationella handeln.

                  1.

                  Europaparlamentet rekommenderar rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik

                              a)

                              att betona för myndigheterna i den särskilda administrativa regionen Hongkong och Folkrepubliken Kina att på samma sätt som EU:s politik för ett enat Kina utgör hörnstenen för EU:s engagemang, är fullständig respekt för den särskilda administrativa regionen Hongkongs grundlag och principen ”ett land, två system” av central vikt för utveckling och ytterligare stärkande av nuvarande och framtida förbindelser med EU, och att inblandning i Hongkongs interna angelägenheter kan komma att urholka denna princip och därför bör undvikas,

                              b)

                              att fördöma Folkrepubliken Kinas ständiga inblandning i Hongkongs interna angelägenheter, vilket på lång sikt kan äventyra hållbarheten hos modellen ”ett land, två system”,

                              c)

                              att stärka den bilaterala dialogen med den särskilda administrativa regionen Hongkongs regering, särskilt genom den årliga strukturerade dialogen mellan EU och Hongkong, om en rad ämnen och politikområden, till exempel demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, handel, investeringar, finansiella tjänster, tullar, miljö, klimatförändringar, forskning och utbildning samt stöd till genomförandet av principen ”ett land, två system”, och att fortsätta med den vice ordförandens/den höga representantens och kommissionens årliga rapporter till parlamentet och rådet om utvecklingen i Hongkong,

                              d)

                              att tillstå att Hongkong över tid har utvecklats till ett öppet samhälle där medborgare åtnjuter mänskliga rättigheter, friheter, höga standarder för folkhälsa och säkerhet samt öppenhet, och har ett rättsväsende som är tillförlitligt och där rättsstatsprincipen och en låg korruptionsnivå råder och att befolkningen i Hongkong har en legitim rätt att förvänta sig att behålla sin livsstil och dessa rättigheter och värden på ett sätt som garanterar en hög grad av självständighet,

                              e)

                              att lyfta fram att respekt för Hongkongs självstyre är av avgörande betydelse för dess fortsatta positiva utveckling och gynnsamma förbindelser med det kinesiska fastlandet och för återupptagandet av dialogerna mellan fastlandet och Taiwan,

                              f)

                              att fullt ut åta sig att stödja Hongkongs självstyre, välstånd och dess befolknings fri- och rättigheter och uttrycka sitt fulla stöd för att inleda en politisk reformprocess i enlighet med internationella normer och grundlagen, som ger invånare i den särskilda administrativa regionen rätten att välja och bli valda i urvalsförfarandet för det högsta ledarskapet och som återspeglar majoritetens åsikt inom den allmänna opinionen i Hongkong,

                              g)

                              att i detta hänseende uppmana regeringarna i Hongkong och Folkrepubliken Kina att stå fast vid sitt åtagande och återigen bygga upp förutsättningar för en reform för allmän rösträtt i det framtida valet av chefsminister och av samtliga ledamöter i den lagstiftande församlingen i Hongkong, för att skapa ett demokratiskt och rättvist valsystem med öppenhet och insyn,

                              h)

                              att hitta sätt att stödja befästandet av Hongkongs demokrati och flerpartisystem och att uttrycka oro över de ökande trakasserierna av politiska partier som tillhör oppositionen och bolagsregistrets vägran att registrera ett antal prodemokratiska grupper,

                              i)

                              att välkomna det rekordhöga valdeltagandet i det senaste valet till den lagstiftande församlingen år 2016 och samtidigt beklaga att Hongkongs myndigheter år 2016 vägrade att registrera ett nytt politiskt parti som förespråkar självständighet till valet till den lagstiftande församlingen och underkände sex kandidater som förespråkar mer långtgående självstyre för Hongkong,

                              j)

                              att fördöma hot mot prodemokratiska politikers personliga säkerhet, däribland bortföranden och fysiskt våld, som vissa lagstiftare har rapporterat om,

                              k)

                              att välkomna frigivningen mot borgen av de tre ledarna för den prodemokratiska rörelsen – Joshua Wong, Alex Chow och Nathan Law – som nyligen dömdes till fängelse i mellan sex och åtta månader för ”upplopp” efter att förra året ha dömts till straff utanför fängelse, däribland samhällstjänst, för sitt deltagande i fredliga protester, och att med eftertryck uppmana Hongkongs högsta domstol att behandla målen med Wong, Law och Chow i enlighet med Hongkongs skyldigheter enligt internationell människorätt, samt att med eftertryck uppmana Hongkongs regering att omarbeta förordningen om allmän ordning så att den är i överensstämmelse med internationella människorättsnormer,

                              l)

                              att påpeka för Kina att trots att grundlagen, den kinesisk-brittiska gemensamma förklaringen och principen om ”ett land, två system” respekteras överlag finns det ökande och utbredd oro över att den överenskomna höga graden av självstyre i Hongkong, eller det rättsliga värdet eller andan i den kinesisk-brittiska gemensamma förklaringen har ifrågasatts,

                              m)

                              att uttrycka djup oro över att Nationella folkkongressens ständiga kommitté före domstolsbeslut utfärdar tolkningar av grundlagen, om de så begärts eller inte – vilket tycks antyda att demokratiskt valda lagstiftare bör diskvalificeras – och därigenom undergräver förtroendet för rättsväsendets fullständiga oberoende i de enskilda fall det rör sig om, och att påminna om att Hongkongs domstolssystem och vanliga rättsprocess bör vara det huvudsakliga instrumentet för tvistlösning,

                              n)

                              att understryka att hanteringen av fallet med de fem saknade bokförläggarna har föranlett beklagliga frågor om den särskilda administrativa regionens självstyre, enligt vad som föreskrivs i grundlagen, och om bristen på tydlighet vad gäller fastlandets brottsbekämpande organs roll i Hongkong,

                              o)

                              att uttrycka oro över anklagelserna om att Kinas brottsbekämpande organ är verksamma i Hongkong, vilket skulle innebära en överträdelse av grundlagen och vara oförenligt med principen ”ett land, två system”,

                              p)

                              att understryka att informationsfriheten och yttrandefriheten i allmänhet har upprätthållits men samtidigt uttrycka oro över den stadiga försämringen av tryckfriheten i Hongkong, med ökande påtryckningar på medierna, både tryckta och elektroniska, ökande självcensur – i synnerhet gällande bevakningen av känsliga ämnen som rör Fastlandskina eller Hongkongs regering – och den alltmer skärpta kontrollen över försäljningen av känsliga politiska böcker genom övertagande av ägandet av nästan alla bokhandlar med skyltfönster på bottenplan,

                              q)

                              att fortsätta den bilaterala dialogen med den särskilda administrativa regionen Hongkongs regering på ett brett antal politikområden samt om genomförandet av principen om ”ett land, två system”,

                              r)

                              att upprepa att all lagstiftning som antas enligt grundlagen, inbegripet all lagstiftning som föreslås på grundval av artikel 23 i grundlagen, som t.ex. ett eventuellt förslag till nationell säkerhetslag, inte får störa Hongkongs rättsväsendes oberoende och exklusiva jurisdiktion och inte bör undergräva förpliktelser enligt den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, eller undergräva friheter som exempelvis yttrandefrihet, tryckfrihet, förenings- och mötesfrihet, demonstrationsfrihet, frihet att bilda fackföreningar och strejka och frihet för akademisk forskning och kulturella och konstnärliga uttryck; och den bör inte användas mot människorättsaktivister och regeringskritiker,

                              s)

                              att inom en nära framtid för parlamentet lägga fram förslag om hur man ska utveckla samarbetet med myndigheterna i Hongkong på området för skattetransparens, inbegripet automatiskt informationsutbyte, bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism samt genomförandet av OECD:s krav i paketet om urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS),

                              t)

                              att uppmuntra och stödja regionalt samordnade demokratirörelser som ett viktigt verktyg för att främja det asiatiska samarbetet om demokrati och mänskliga rättigheter,

                              u)

                              att med kraft uppmana Hongkongs regering att vidta effektivare åtgärder mot skatteundandragande och skattebedrägeri och att vidta åtgärder för att övervaka och sanktionsbelägga företag som underlättar skatteundandragande och skattebedrägeri genom sina dotterbolag i Hongkong,

                              v)

                              att hitta sätt att stödja Hongkongs civilsamhälle, i synnerhet organisationer som upprätthåller universella värden, främjar mänskliga rättigheter och stöder rättsväsendets oberoende samt pressfriheten, och att betona att endast fredliga former av protester och dialog kan vara ett sätt att lösa tvister,

                              w)

                              att uppmana Hongkongs lagstiftande församling att noggrant granska den framtida lagstiftningen om höghastighetståg i samråd med organisationerna i det civila samhället och invånarna i Hongkong,

                              x)

                              att uppmuntra Hongkongs akademiska institutioner att upprätthålla höga standarder i sina kursplaner och sin forskning och bevara akademiska friheter, men uttrycka oro i detta avseende vad gäller förfarandet för utnämning av universitetsråd och den inblandning utifrån som syftar till att ändra skolornas läroplaner, som skulle kunna undergräva oberoendet för institutioner för högre utbildning, och att främja starkare band mellan EU:s och Hongkongs akademiska institutioner,

                              y)

                              att uppmana till ett snabbt antagande av en lag mot diskriminering,

                              z)

                              att påminna om att Hongkongs samhälle och dess befolkning har påverkats kraftigt av invandring, däribland av flyktingar, och att uppmana Hongkongs regering att anpassa sin flyktingpolitik till internationella normer, särskilt när det gäller ensamkommande flyktingbarn,

                              aa)

                              att påpeka att även om nyligen genomförda undersökningar visar att många invånare i Hongkong vill utvandra, skulle det vara olyckligt om Hongkong inte kunde behålla sina mest begåvade personer och oroande om så många, i synnerhet unga människor, skulle förlora sin framtidstro,

                              ab)

                              att uttrycka sin oro över att FN:s expertpanel om Nordkorea i sina rapporter har slagit fast att Hongkong är en av två ekonomiska jurisdiktioner med störst andel bulvanföretag som kontrolleras av Nordkorea; parlamentet påminner om att internationella samriskföretag med Nordkorea strider mot den senaste resolutionen 2388(2017) från FN:s säkerhetsråd och uppmanar myndigheterna i Hongkong att ta upp de farhågor som FN:s expertpanel om Nordkorea hyser,

                              ac)

                              att uppmärksamma Hongkongs myndigheter på att det kommunala avfallet i Hongkong, enligt en studie, har ökat med 80 % under det senaste årtiondet, vilket är mer än dubbelt så mycket som befolkningen har ökat; stöd bör ges till myndigheterna för att utveckla en effektiv politik för avfallsminskning, främja återanvändning och andra former av cirkulär ekonomi samt öka medvetenheten om ansvarsfull konsumtion,

                              ad)

                              att understryka för de kinesiska myndigheterna att fullständig respekt för Hongkongs självstyre skulle kunna utgöra en modell för en djupgående politisk reformprocess i demokratisk riktning i Kina och för gradvis liberalisering och gradvist öppnande av det kinesiska samhället.

                              ae)

                              att betona EU:s åtagande att stärka demokratin, däribland rättsstatsprincipen, rättsväsendets oberoende, grundläggande friheter och rättigheter, insyn, samt informationsfrihet och yttrandefrihet i Hongkong.

                  2.

                  Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och, för kännedom, till den särskilda administrativa regionen Hongkongs regering och Folkrepubliken Kinas regering.

         (1)  EGT L 151, 18.6.1999, s. 20.

         (2)  EGT L 81, 21.3.2001, s. 1.

         (3)  Antagna texter, P8_TA(2016)0444.

         (4)  Antagna texter, P8_TA(2016)0045.

         (5)  EUT C 286 E, 23.11.2006, s. 523.

         (6)  EUT C 64 E, 12.3.2004, s. 130.

         (7)  EUT C 31 E, 5.2.2004, s. 261.

         (8)  EGT C 197, 12.7.2001, s. 387.

         (9)  EGT C 328, 26.10.1998, s. 186.

         (10)  EGT C 132, 28.4.1997, s. 222.

         (11)  EUT C 399, 24.11.2017, s. 92.

         (12)  EUT C 36, 29.1.2016, s. 126.


title: Rådets rekommendation av den 14 maj 2019 med en bedömning av de deltagande medlemsstaternas framsteg när det gäller att fullgöra åtaganden inom ramen för permanent strukturerat samarbete (Pesco)

text:
               15.5.2019

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 166/1

      RÅDETS REKOMMENDATION
      av den 14 maj 2019
      med en bedömning av de deltagande medlemsstaternas framsteg när det gäller att fullgöra åtaganden inom ramen för permanent strukturerat samarbete (Pesco)
      (2019/C 166/01)
      EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 46.6,
      med beaktande av protokoll nr 10 om det permanenta strukturerade samarbete som inrättas genom artikel 42 i fördraget om Europeiska unionen, fogat till fördraget om Europeiska unionen och till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
      med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2017/2315 av den 11 december 2017 om upprättande av permanent strukturerat samarbete och om fastställande av förteckningen över deltagande medlemsstater (1),
      med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Enligt artikel 4.2 d i beslut (Gusp) 2017/2315 ska rådet anta beslut och rekommendationer om bedömning av de deltagande medlemsstaternas bidrag till fullgörandet av överenskomna åtaganden i enlighet med den mekanism som beskrivs i artikel 6 i det beslutet.

                  (2)

                  Enligt artikel 6.3 i beslut (Gusp) 2017/2315 ska rådet på grundval av den årsrapport om permanent strukturerat samarbete som läggs fram för rådet av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) en gång om året pröva huruvida de deltagande medlemsstaterna fortfarande fullgör de mer bindande åtaganden som avses i artikel 3 i det beslutet.

                  (3)

                  I punkt 15 i rådets rekommendation av den 6 mars 2018 om en färdplan för genomförandet av det permanenta strukturerade samarbetet (2) föreskrivs att den höga representanten bör lägga fram sin första årsrapport i april 2019, eller åtminstone inför det relevanta mötet i utrikesrådet under det första halvåret, så att man kan beakta de uppdaterade nationella genomförandeplaner som senast den 10 januari 2019 lagts fram av de deltagande medlemsstaterna. I punkt 16 i den rekommendationen anges att Europeiska unionens militära kommitté (EUMC) bör ge kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) råd i militära angelägenheter och rekommendationer så att den, senast i maj varje år, kan utarbeta rådets översyn av huruvida de deltagande medlemsstaterna fortsätter att fullgöra de mer bindande åtagandena.

                  (4)

                  Enligt punkt 26 i rådets rekommendation av den 15 oktober 2018 om ordningsföljden för fullgörandet av de mer bindande åtaganden som gjorts inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) och om fastställande av mer exakta mål (3) bör den höga representanten beakta den rekommendationen i årsrapporten om Pesco, som kommer att utgöra ett stöd för bedömningen av varje deltagande medlemsstats fullgörande av de mer bindande åtagandena.

                  (5)

                  Den 19 november 2018 antog rådet beslut (Gusp) 2018/1797 (4) om ändring och uppdatering av beslut (Gusp) 2018/340 om fastställande av förteckningen över projekt som ska utarbetas inom ramen för permanent strukturerat samarbete.

                  (6)

                  Den 22 mars 2019 lade den höga representanten för rådet fram sin årsrapport om läget i fråga om genomförandet av Pesco, inklusive varje deltagande medlemsstats fullgörande av sina åtaganden i enlighet med deras nationella genomförandeplaner som har uppdaterats och setts över.

                  (7)

                  På grundval av detta bör rådet därför anta en rekommendation med en bedömning av de deltagande medlemsstaternas framsteg när det gäller att fullgöra åtaganden inom ramen för Pesco.

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.
      I.   Syfte och tillämpningsområde

                  1.

                  Syftet med denna rekommendation är att bedöma de deltagande medlemsstaternas bidrag till fullgörandet av de mer bindande åtagandena inom ramen för permanent strukturerat samarbete (Pesco) på grundval av den årsrapport om läget i fråga om genomförandet av Pesco som den höga representanten lade fram den 22 mars 2019 (nedan kallad årsrapporten), med hjälp av de uppgifter som de deltagande medlemsstaterna lämnat i sina nationella genomförandeplaner.

                  2.

                  I denna rekommendation beaktas också de deltagande medlemsstaternas rapporter till rådet om framstegen i fråga om genomförandet av Pesco-projekt under 2018 och den rapport om de första erfarenheterna från dessa projekt som utarbetats av Pescos sekretariat.

            II.   Iakttagelser och bedömning

                  3.

                  Rådet välkomnar den höga representantens första årsrapport som utgör en solid grund för rådets bedömning av läget i fråga om genomförandet av Pesco, inklusive varje deltagande medlemsstats fullgörande av sina åtaganden.

                  4.

                  Samstämmighet bör säkerställas mellan Pesco, den samordnade årliga försvarsöversikten, det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet (EDIDP) och den framtida Europeiska försvarsfonden, liksom andra försvarsinitiativ inom EU, i syfte att bidra till att unionens ambitionsnivå på säkerhets- och försvarsområdet uppnås. I detta sammanhang erinras om att den höga representanten/vice ordföranden/chefen för Europeiska försvarsbyrån (EDA) uppmanades att i nära samråd med medlemsstaterna fortsätta att främja ytterligare synergier och samstämmighet mellan EU:s försvarsinitiativ.

                  5.

                  Med sina nuvarande och framtida insatser visar de deltagande medlemsstaterna att de bidrar till fullgörandet av de 20 mer bindande åtaganden som man enats om inom ramen för Pesco och tar ytterligare steg mot unionens ambitionsnivå på säkerhets- och försvarsområdet, varigenom de stärker både unionens kapacitet att agera som säkerhetsgarant och dess strategiska oberoende samt förbättrar unionens förmåga att samarbeta med olika partner och att skydda sina medborgare.

                  6.

                  Eftersom medlemsstaterna endast har ”en enda uppsättning av styrkor” som de kan använda inom olika ramar, kommer utvecklingen av medlemsstaternas förmågor inom ramen för EU också att bidra till att stärka de förmågor som potentiellt står till FN:s och Natos förfogande.

                  7.

                  I syfte att ge vägledning för det fortsatta genomförandet av Pesco under denna första fas framhåller rådet att de deltagande medlemsstaterna generellt sett

                              a)

                              har gjort framsteg när det gäller de åtaganden som rör försvarsbudgetar och gemensamma försvarsinvesteringar; detta bör upprätthållas och vid behov ytterligare förstärkas under de kommande åren i linje med de mer exakta målen,

                              b)

                              har börjat använda EU-verktyg, EU-initiativ och EU-instrument i nationell försvarsplanering, t.ex. den reviderade förmågeutvecklingsplanen, den samordnade årliga försvarsöversikten och EDIDP, samt har börjat förbereda för Europeiska försvarsfonden 2021–2027; de deltagande medlemsstaterna uppmanas att intensifiera sina ansträngningar för att ytterligare ta itu med de mer bindande åtagandena på respektive område, särskilt genom att på bästa sätt utnyttja EU-verktyg, EU-initiativ och EU-instrument i sina nationella försvarsplaneringsprocesser; i detta sammanhang har samstämmigheten i resultaten mellan å ena sidan den samordnade årliga försvarsöversikten och förmågeutvecklingsplanen och, å andra sidan, respektive Natoprocesser, såsom Natos försvarsplaneringsprocess, säkerställts och kommer att säkerställas även i fortsättningen i fall då kraven överlappar varandra, samtidigt som de båda organisationernas skilda karaktär och respektive ansvarsområden erkänns,

                              c)

                              uppmanas att göra betydande framsteg när det gäller att fullgöra de mer bindande åtaganden som gäller tillnärmning mellan deras respektive försvarsstrukturer, särskilt för att stärka utvecklingen av samarbetsförmågan, i enlighet med förmågeutvecklingsplanen och dess relevanta strategiska sammanhangsfall som är under utveckling, samtidigt som det erkänns att detta kräver varaktiga insatser på lång sikt,

                              d)

                              uppmuntras att i linje med de mer bindande åtagandena och rådets rekommendation av den 15 oktober 2018 om sekvensering fortsätta sina positiva ansträngningar för att öka sina styrkors interoperabilitet och flexibilitet, att göra ytterligare betydande insatser när det gäller de åtaganden som rör förstärkning av styrkornas tillgänglighet och insatsförmåga, inklusive genom att mer systematiskt komplettera EU:s stridsgrupper, särskilt för att fylla befintliga luckor, databasen för snabbinsatser och förteckningarna över krav för uppdrag och insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) samt att ytterligare optimera multinationella strukturer och sträva efter en ambitiös strategi för gemensam finansiering av militära GSFP-insatser och GSFP-uppdrag, och

                              e)

                              måste göra betydande framsteg när det gäller att hantera förmågebrister och prioriteringar som fastställts genom förmågeutvecklingsplanen, bl.a. vad gäller effektivt uppfyllande av förmågemål med hög påverkansgrad, och när det gäller att behandla en samarbetsstrategi som en prioritet i den nationella planeringen, även i syfte att fullgöra de åtaganden som gäller att när så är lämpligt delta i större gemensamma eller europeiska program för utrustning inom ramen för EDA, samt när det gäller att ha en positiv effekt på den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen; i detta avseende uppmanas de deltagande medlemsstaterna också att tillhandahålla de nödvändiga element som möjliggör en meningsfull bedömning av fullgörandet av åtagandena på detta område, inbegripet hur deltagande medlemsstaters förmågeutvecklingsprojekt stärker den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen.

            III.   Nationella genomförandeplaner

                  8.

                  För att underlätta bedömningen av genomförandet av åtagandena enligt de nationella genomförandeplanerna och på ett bättre sätt kunna identifiera framväxande trender inom de olika områdena uppmanas de deltagande medlemsstaterna att ytterligare förbättra kvaliteten på och detaljnivån i uppgifterna i sina nationella genomförandeplaner genom att genomföra rådets rekommendation av den 15 oktober 2018 om ordningsföljden för fullgörandet av de mer bindande åtagandena och fastställa mer exakta mål. Detta är tillämpligt särskilt när det gäller att när så är möjligt utarbeta framåtblickande planer.

                  9.

                  De deltagande medlemsstaterna uppmanas att fortsätta att föra bilaterala dialoger med Pescos sekretariat om översynen och uppdateringen av deras framtida nationella genomförandeplaner. De deltagande medlemsstaterna bör med stöd av Pescos sekretariat fortsätta att säkerställa öppenhet sinsemellan och ytterligare utveckla samstämmighet och enhetlighet avseende den information som krävs och tillhandahålls inom ramen för Pesco och andra försvarsrelaterade initiativ, inbegripet den samordnade årliga försvarsöversikten. Pescos sekretariat uppmanas att vidareutveckla metoder för att stödja de deltagande medlemsstaterna på lämpligt sätt.

            IV.   Pesco-projekt

                  10.

                  I ljuset av rapporterna till rådet om de framsteg som gjorts för ett genomförande av Pesco-projekt uppmanas de deltagande medlemsstaterna att påskynda arbetet och att fokusera på ett snabbt och effektivt genomförande av de projekt där de deltar, i syfte att åstadkomma konkreta resultat och produkter och uppfylla de mer bindande åtagandena.

                  11.

                  Med beaktande av identifierade erfarenheter uppmanas de deltagande medlemsstaterna att med början i nästa omgång förslag till Pesco-projekt, med sikte på att uppdatera beslut (Gusp) 2018/1797 och med stöd av Pescos sekretariat särskilt göra följande:

                              a)

                              Reagera på alla EU:s prioriteringar för förmågeutveckling som fastställts i förmågeutvecklingsplanen, inbegripet förmågemålen med hög påverkansgrad, de strategiska sammanhangsfallen när de väl godkänts av de medlemsstater som deltar i EDA samt beakta iakttagelserna i den samordnade årliga försvarsöversikten.

                              b)

                              Utarbeta projekt som syftar till att utnyttja samarbetet mellan befintliga militära förmågor och göra dessa förmågor tillgängliga för uppdrag och insatser.

                              c)

                              Gemensamt lägga fram projektförslag från minst två deltagande medlemsstater som bör bedömas utifrån bland annat projektförslagets mognadsnivå och en inledande översikt över finansiella och andra nödvändiga resurser.

                        Pescos sekretariat uppmanas att lägga fram mer detaljerade projektbedömningskriterier före nästa projektomgång.

                  12.

                  Efter 2019 kommer nästa omgång av Pesco-projekt att äga rum 2021, utan att föregå framtida beslutsfattande och i syfte att säkerställa en bättre samordning och synkronisering av EU:s försvarsinitiativ och fokusera på mer underbyggda projekt. De deltagande medlemsstaterna kommer på grundval av ytterligare identifierade erfarenheter då kunna överväga möjligheten att gå över till en tvåårsprocess. Det erinras om att projektmedlemmarna har möjlighet att på lämpligt sätt involvera kommissionen i projektförfarandet, i enlighet med reglerna för styrning av Pesco-projekt.

            V.   Det fortsatta arbetet

                  13.

                  De deltagande medlemsstaterna uppmanas att se över sina nationella genomförandeplaner i syfte att när så är lämpligt uppdatera dem i linje med rådets rekommendation av den 15 oktober 2018 om ordningsföljden för fullgörandet av de mer bindande åtaganden och om fastställande av mer exakta mål, samt med beaktande av iakttagelserna och rekommendationerna i årsrapporten, och att lägga fram dem senast den 10 januari 2020.

                  14.

                  Utöver att beskriva läget i fråga om genomförandet av Pesco, inklusive varje deltagande medlemsstats fullgörande av sina åtaganden i enlighet med sin nationella genomförandeplan, uppmanas den höga representanten också att i årsrapporten för 2020 lämna inledande förslag inför den strategiska översynen i slutet av Pescos första fas (2018–2020), med beaktande av andra relevanta EU-initiativ som bidrar till uppfyllandet av unionens ambitionsnivå på säkerhets- och försvarsområdet.

         Utfärdad i Bryssel den 14 maj 2019.

               På rådets vägnar

            F. MOGHERINI

               Ordförande

         (1)  EUT L 331, 14.12.2017, s. 57.

         (2)  EUT C 88, 8.3.2018, s. 1.

         (3)  EUT C 374, 16.10.2018, s. 1.

         (4)  Rådets beslut (Gusp) 2018/1797 av den 19 november 2018 om ändring och uppdatering av beslut (Gusp) 2018/340 om fastställande av förteckningen över projekt som ska utarbetas inom ramen för permanent strukturerat samarbete (EUT L 294, 21.11.2018, s. 18).