Avis juridique important

|

32003H0598

Kommissionens rekommendation av den 11 augusti 2003 om att förhindra och minska förekomsten av patulin i äppeljuice och äppeljuiceingredienser i andra drycker (Text av betydelse för EES) [delgivet med nr K(2003) 2866]

Europeiska unionens officiella tidning nr L 203 , 12/08/2003 s. 0054 - 0059

Kommissionens rekommendationav den 11 augusti 2003om att förhindra och minska förekomsten av patulin i äppeljuice och äppeljuiceingredienser i andra drycker[delgivet med nr K(2003) 2866](Text av betydelse för EES)(2003/598/EG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATIONmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 211 andra strecksatsen i detta, ochav följande skäl:(1) I kommissionens förordning (EG) nr 1425/2003(1) fastställs högsta tillåtna halt för patulin i bland annat äppeljuice och äppeljuiceingredienser i andra drycker.(2) Under 2001 gjordes en bedömning av EU-befolkningens exponering för patulin, vilket skedde inom ramen för rådets direktiv 93/5/EEG av den 25 februari 1993 om hjälp till kommissionen och samarbete från medlemsstaternas sida vid den vetenskapliga granskningen av livsmedelsfrågor(2). Av bedömningen framgår att det genomsnittliga intaget tycks ligga betydligt under det preliminära högsta acceptabla dagliga intaget på 0,4 μg/kg kroppsvikt. Om man ser till särskilda konsumentgrupper, t.ex. småbarn, och tar hänsyn till värsta tänkbara fall är patulinexponeringen mer betydande, även om den fortfarande ligger under det preliminära högsta acceptabla dagliga intaget.(3) Högsta tillåtna halt för patulin i bland annat äppeljuice har fastställts med beaktande av den toxikologiska utvärderingen, resultatet av exponeringsbedömningen och av vad som är praktiskt genomförbart. Alla ansträngningar måste dock göras för att ytterligare minska förekomsten av patulin i äppeljuice.(4) Äppelförädlingsindustrin bör därför uppmuntras att införa god tillverkningssed. I synnerhet bör industrin avlägsna skämd frukt från produktionsprocessen, eftersom fruktens utseende är en god indikator på halten av skadliga ämnen. Eftersom patulin även kan förekomma i frukt vars utsida inte är synbart skadad eller skämd kan förorening emellertid inte helt uteslutas genom att man sorterar bort all synbart skadad eller skämd frukt. Om uppförandekoden för att förhindra och minska förekomsten av patulin i äppeljuice och äppeljuiceingredienser i andra drycker ("Code of Practice for the Prevention and Reduction of Patulin Contamination in Apple Juice and Apple Juice Ingredients in Other Beverages") tillämpas fullt ut, kommer föroreningsnivåerna att kunna sänkas ytterligare.(5) För att se till att den inre marknaden fungerar korrekt är det lämpligt att "Code of Practice for the Prevention and Reduction of Patulin Contamination in Apple Juice and Apple Juice Ingredients in Other Beverages" tillämpas enhetligt i hela Europeiska unionen. Det är därför lämpligt att rekommendera att en uppförandekod tillämpas inom Europeiska unionen.(6) I kommissionens förordning (EG) nr 466/2001(3), ändrad genom förordning nr 156/2003(4), föreskrivs att den högsta tillåtna halten för patulin i fruktjuice, koncentrerad fruktjuice, fruktnektar, spritdrycker, cider och andra jästa drycker som erhålls från äpplen eller som innehåller äppeljuice skall ses över senast den 30 juni 2005 i syfte att sänka den högsta tillåtna halten med hänsyn till nya vetenskapliga och tekniska rön samt tillämpningen av uppförandekoden för att förhindra och minska förekomsten av patulin i äppeljuice och äppeljuiceingredienser i andra drycker ("Code of Practice for the Prevention and Reduction of Patulin Contamination in Apple Juice and Apple Juice Ingredients in Other Beverages").HÄRIGENOM REKOMMENDERAS ATT MEDLEMSSTATERNA1. vidtar de åtgärder som krävs för att uppförandekoden för att förhindra och minska förekomsten av patulin i äppeljuice och äppeljuiceingredienser i andra drycker ("Code of Practice for the Prevention and Reduction of Patulin Contamination in Apple Juice and Apple Juice Ingredients in Other Beverages"), som beskrivs i bilagan till denna rekommendation, tillämpas av alla aktörer inom äppelförädlingsindustrin,2. ser till att alla lämpliga åtgärder, inbegripet, där så är nödvändigt, korrigerande åtgärder, vidtas av äppelförädlingsindustrins aktörer så att nivåerna faller under den högsta tillåtna halten på 50 μg/kg för äppeljuice, med en strävan att nå ned till målet på 25 μg/kg.Utfärdad i Bryssel den 11 augusti 2003.På kommissionens vägnarDavid ByrneLedamot av kommissionen(1) Se sidan 1 i detta nummer av EUT.(2) EGT L 52, 4.3.1993, s. 18.(3) EGT L 77, 16.3.2001, s. 1.(4) EGT L 86, 3.4.2002, s. 5.BILAGAUppförandekod för att förhindra och minska förekomsten av patulin i äppeljuice och äppeljuiceingredienser i andra dryckerInledning1. Patulin är en sekundärmetabolit som bildas av olika slags svampar inom släktena Penicillium, Aspergillus och Byssochlamys. Bland dessa är Penicillium expansum förmodligen den vanligast förekommande arten. Patulin har påträffats som främmande ämne i många olika slags mögliga frukter, grönsaker, spannmålsslag och andra livsmedel, men de främsta källorna till förorening är äpplen och äppelprodukter.2. Alkoholjäsning av fruktjuice förstör patulinet vilket innebär att jästa produkter såsom cider och päronvin inte innehåller patulin. Dock har patulin påträffats i jästa produkter där äppeljuice har tillsatts efter jäsningen. Det har rapporterats att askorbinsyra avlägsnar patulin från äppeljuice, men ännu har inte de optimala förhållandena för inaktivering kunnat fastställas. Patulin är relativt okänsligt för temperaturväxlingar, särskilt vid låga pH-värden. Behandling vid hög temperatur (150 °C) under kort tid har rapporterats leda till att minska patulinhalten med ungefär 20 %. Enbart termisk behandling är emellertid inte tillräckligt för att garantera att produkten är fri från patulin.3. Patulin förekommer huvudsakligen i möglig frukt. Förekomsten av mögel i sig betyder inte att frukten nödvändigtvis innehåller patulin, men det antyder att så kan vara fallet. I vissa fall kan mögel inuti frukten bero på insektsangrepp eller andra slags angrepp på i övrigt frisk vävnad, vilket kan leda till förekomst av patulin i frukt som ser oskadad ut på utsidan. Patulin kan dock även förekomma i skadad frukt som förvarats i kontrollerad atmosfär och utsatts för omgivningsförhållanden, oberoende av om kärnhuset är utsatt för röta eller ej. Att tvätta frukten eller avlägsna möglig vävnad omedelbart före pressningen innebär inte nödvändigtvis att allt patulin i frukten försvinner, eftersom en del kan ha spridit sig till synbart friska vävnader.4. Även om många av de mögelsporer som kan leda till att det bildas patulin finns på frukten medan den ännu växer på trädet, växer de vanligtvis inte på frukten förrän efter skörden. Mögeltillväxt och patulinbildning kan ske i frukten före skörden om frukten angrips av sjukdom eller insekter eller när fallfrukt samlas in för bearbetning. Vilket skick frukten är i vid skörden, hur frukten behandlas därefter (framför allt under lagringen) och i vilken mån lagringsförhållandena motverkar mögelbildning är samtliga faktorer som påverkar förekomsten av patulin i juice och andra produkter som framställts av färsk och lagrad frukt.5. De rekommendationer som ges i denna uppförandekod för att minska halten av patulin i äppeljuice är indelade i följande två delar:I. Rekommenderade metoder mot bakgrund av god jordbrukarsed.II. Rekommenderade metoder mot bakgrund av god tillverkningssed.I. REKOMMENDERADE METODER MOT BAKGRUND AV GOD JORDBRUKARSEDFöre skörd6. Vid beskärning under viloperioden avlägsnas och förstörs allt trä med sjukdomsangrepp och all skrumpen frukt.7. Träden beskärs i enlighet med god handelssed till en form som gör att luften kan passera genom trädet och att ljuset når trädet. Detta gör det dessutom möjligt att bespruta jämnt.8. Åtgärder bör vidtas för att bekämpa skadedjur och sjukdomar som direkt kan ge upphov till fruktröta eller som gör det möjligt för patulinbildande mögel att ta sig in i frukten. Exempel på sådana kan vara kräfta och gråmögel (Botrytis spp och Nectria spp), äpplevecklare och andra slags vecklare, frostfjäril, förnamalar, bladstekel och syrastekel.9. Fuktig väderlek vid bladfällningen och vid skörden ökar sannolikt risken för röta, och lämpliga åtgärder - t.ex. användning av fungicider för att förhindra sporgroning och svamptillväxt - bör övervägas.10. Det är mer sannolikt att äpplen med dålig mineralsammansättning utsätts för fysiologiska skador under lagringen, vilket gör dem mer mottagliga för vissa typer av röta, t.ex. Gloeosporium spp och sekundära typer av röta såsom Penicillium. Partier av äpplen avsedda för färskvarumarknaden vilka inte uppfyller rekommenderade normer för mineralsammansättning, vilken fastställts genom analys av frukten, bör därför undantas från långtidslagring, dvs. lagring under mer än 3-4 månader.11. Då mineralhalten i frukt som är avsedd för färskvarumarknaden faller utanför det optimala intervallet kan en förbättring av kalcium- och fosfornivåerna i frukten, särskilt genom ökade mängder kalcium i förhållande till kaliumnivåerna genom kontrollerad användning av gödningsmedel, förbättra cellstrukturen, vilket i sin tur reducerar mottagligheten för röta.12. För varje enskild äppelodling bör årligen föras register över rötförekomst, eftersom uppgifter från tidigare år för närvarande är den bästa vägvisaren till rötans potentiella omfattning. Det ger dessutom en fingervisning om hur stora mängder fungicider som behöver användas och hur länge frukt från den odlingen kan lagras.Skörd och transport av frukt13. Äpplen avsedda för förädling kan delas in i följande två kategorier:a) Frukt som skördas maskinellt14. Maskinellt skördad frukt får man genom att skaka trädet och samla upp frukten från marken med lämplig maskin.15. All frukt bör hanteras så varsamt som möjligt och alla åtgärder bör vidtas för att minimera de yttre skadorna under hela skörden och transporten.16. Innan träden skakas bör rutten och på annat sätt skadad fallfrukt avlägsnas från marken så att endast frisk och felfri frukt samlas upp.17. Frukt som skördas maskinellt måste transporteras till bearbetningsanläggningarna inom tre dagar efter skörd.18. Alla behållare som används för att transportera skördad frukt skall vara rena, torra och fria från eventuellt avfall.b) Frukt avsedd för färskvarumarknaden19. Frukt från odlingar som tidigare uppvisat höga nivåer av röta bör skördas separat och bör inte lagras.20. Helst skall all frukt plockas vid torr väderlek då frukten är mogen och läggas i rena lådor eller andra behållare som lämpar sig för transport direkt till lagret. Lådorna eller behållarna bör rengöras, helst genom att de spolas med rent vatten eller skrubbas med vatten och tvål, och frukt- och bladrester bör avlägsnas. De rengjorda lådorna bör torka innan de används. Frukten bör inte utsättas för regn.21. Lämplig utbildning och tillsyn bör tillhandahållas för att garantera att plockningen sker enligt goda metoder som inte skadar frukten.22. All frukt med skadat skal eller där fruktköttet är synligt samt all frukt med sjukdomsangrepp bör sorteras bort på odlingsplatsen vid själva plockningen, och frukten bör hanteras så varsamt som möjligt för att undvika stötfläckar.23. All frukt som förorenats med jord, dvs. frukt med jordstänk eller frukt som ligger på marken, bör inte lagras.24. Man bör vara noga med att inte få med blad, kvistar osv. bland den plockade frukten.25. Frukten bör placeras i kylförvaring inom 18 timmar från skörden och kylas ned till de rekommenderade temperaturerna (några exempel ges i tabell 1) inom tre-fyra dagar från plockningen.TABEL 1 Exempel på rekommenderade temperaturer vid förvaring av äpplen i luft>Plats för tabell>26. Under transport och lagring bör åtgärder vidtas för att undvika att frukten förorenas med jord.27. Hanteringen och transporten av lådorna eller behållarna på odlingsplatsen, samt mellan odlingsplatsen och lagret, bör ske med försiktighet för att inte behållaren eller frukten skall förorenas med jord samt för att minimera risken för att frukten skadas utvändigt, t.ex. i form av stötfläckar.28. Skördad frukt bör inte lämnas på odlingen över natten utan bör flyttas till ett område med fast underlag och som helst skall vara övertäckt.Hantering efter skörden och lagring av frukt avsedd för färskvarumarknaden29. All frukt, vare sig den är avsedd för färskvarumarknaden eller för förädling i ett senare skede, bör behandlas så varsamt som möjligt, och under alla steg från skörden till pressningen bör åtgärder vidtas för att minimera yttre skador i form av t.ex. stötfläckar.30. Äppelodlare och andra juiceproducenter som inte har kontrollerade lagerutrymmen måste se till att frukt som skall användas till juice pressas så snart som möjligt efter att den plockats.31. För lagring i kontrollerad atmosfär måste man se till att lagerutrymmena när så krävs är gastäta och att all kontrollutrustning testas innan skörden påbörjas. Lagerutrymmena skall kylas ned ordentligt innan de tas i bruk.32. När så behövs kan behandling med fungicider göras efter skörden i enlighet med relevant EU-lagstiftning.33. Lagrade äpplen bör undersökas regelbundet - minst en gång i månaden - för att se om de drabbats av röta. Varje år bör ett register föras över förekomsten av röta. Den provtagningsmetod som används bör minimera risken för förändringar i luftförhållandena i lagerutrymmet (se punkt 36).34. Stickprov på frukt bör placeras i lämpliga behållare (t.ex. nätkassar) i närheten av inspektionsluckorna för att fruktens skick under lagringstiden skall kunna kontrolleras (se punkt 35). Minst en gång i månaden bör stickproven undersökas för att se om det förekommer någon röta, vilket fruktens allmänna skick är samt vilken dess hållbarhet är. Det kan röra sig om kortare intervall i lagerutrymmen där lagringsförhållandena för frukten inte är bästa tänkbara och/eller där frukten förväntas kunna lagras i högst tre månader, på grund av ogynnsamma växt- eller skördeförhållanden.35. När stickproven visar att allt inte står rätt till med frukten bör lämpliga åtgärder vidtas för att avlägsna frukten och använda den innan skadan sprider sig.36. Mögel bildas vanligtvis i varma miljöer. Snabb nedkylning och stabila luftförhållanden i lagerutrymmet förbättrar fruktens skick. Helst skall frukten lagras och kylas ned till under 5 °C under tre till fyra dagar, och därefter till den optimala temperaturen inom ytterligare två dagar. Kontrollerad atmosfär bör uppnås inom sju till tio dagar från det att lagringen påbörjats och lagring med mycket låg syrehalt (Ultra-Low Oxygen, dvs. mindre än 1,8 % syre) bör uppnås inom ytterligare sju dagar.Bedömning av frukt till färskvarumarknaden eller juicetillverkning efter lagringen37. All rutten frukt, även sådan som bara har mindre angrepp av röta, skall så långt det är möjligt avlägsnas och felfri frukt skall förvaras i en ren behållare.38. När behållarna tas ut från lagerutrymmet för att frukt skall väljas ut till detaljistledet bör behållarna med den frukt som återstår för juicetillverkning märkas särskilt och sändas tillbaka till kylförvaringen senast 12 timmar efter sorteringen. Den tid som frukten befinner sig i rumstemperatur bör vara så kort som möjligt. Helst bör frukt för juicetillverkning förvaras vid högst 5 °C från det att den lämnar lagerutrymmet till dess att den pressas, och den bör användas så snart som möjligt.39. Frukt som skall pressas till juice bör användas så snart som möjligt och inom den normala hållbarhetstid som gäller för frukt från samma lager. Eventuella stötfläckar gynnar bildningen av patulin, så stötar bör undvikas så gott det går, särskilt om frukten skall lagras i mer än ett dygn i rumstemperatur före pressningen.II. REKOMMENDERADE METODER MOT BAKGRUND AV GOD TILLVERKNINGSSEDTransport, kontroll och pressning av fruktFrukt som skördas maskinellt och frukt som är avsedd för färskvarumarknadena) Frukt avsedd för färskvarumarknaden40. Lagrad frukt bör transporteras från kylförvaringen till bearbetningsanläggningen på kortast möjliga tid (helst inom ett dygn före pressningen såvida frukten inte är kylförvarad).41. Sorter med öppet blomfoder är särskilt känsliga för kärnröta. Dessa sorter bör kontrolleras regelbundet omedelbart före pressningen så att de inte angripits av inre röta. Lämpliga stickprov bör helst tas på äpplen från varje enskilt parti. Varje äpple skärs då horisontellt mitt itu och undersöks för att se om det uppvisar tecken på myceltillväxt. Om förekomsten av kärnröta överskrider en viss fastställd nivå bör partiet inte användas till juicetillverkning. Bearbetningsanläggningen bör ange den högsta andelen levererad frukt som får uppvisa tecken på röta, med beaktande av anläggningens förmåga att avlägsna den ruttna frukten vid den kontroll som görs före förädlingen. Om denna andel överskrids skall hela partiet kasseras.42. När frukten kommer till fabriken bör kvaliteten kontrolleras, särskilt när det gäller tecken på yttre och inre mögelangrepp (se punkt 43).b) Frukt som skördas maskinellt och frukt som är avsedd för färskvarumarknaden43. Under förädlingen och före pressningen bör frukten sorteras noggrant för att eventuell frukt som är uppenbart möglig skall kunna sorteras bort (rutinmässigt bör även stickprov tas för att finna inre mögelangrepp, vilket görs genom att viss frukt skärs mitt itu som beskrivet i punkt 41). Frukten bör även tvättas omsorgsfullt med dricksvatten eller annat vatten som behandlats på lämpligt sätt.44. Juicepressar och annan utrustning bör rengöras och desinficeras i enlighet med de bästa metoderna inom industrin. Juicepressar och annan utrustning skall i regel spolas med högtrycksslang och desinficeras med lämpligt desinfektionsmedel, och därefter sköljas ur ännu en gång med kallt dricksvatten. I vissa anläggningar som drivs nästan kontinuerligt bör rengöringen helst göras en gång per skift eller en gång per dag.45. Efter pressningen bör stickprov tas av juicen för analys. Ett representativt prov av produktionen som helhet bör analyseras för att fastställa eventuell förekomst av patulin. Detta bör ske med lämplig metod i ett laboratorium som är auktoriserat att utföra sådana analyser.46. Juicen bör helst kylas ned till <  5 °C och hållas nedkyld med mycket låg syrehalt till dess att den koncentrerats, förpackats eller pastöriserats.47. Juice bör inte sändas till förpackning förrän det uttryckligen tillåts sedan analysen bekräftat att patulinhalten ligger under högsta tillåtna halt.Förpackning och slutbehandling av juice48. Mögel som kan bilda patulin kan särskilt förekomma - liksom andra slags mögel- och jästsvampar - i juice som inte är gjord på koncentrat. Det är viktigt att förhindra att sådana organismer utvecklas under transporten och lagringen för att produkten inte skall förstöras och för att på så sätt förebygga att det bildas patulin.49. Om juicen skall förvaras under en tid innan den förbrukas bör temperaturen helst sänkas till 5 °C eller lägre för att hämma tillväxten av mikroorganismer.50. Den största andelen juice värmebehandlas så att enzymer och organismer som orsakar förstöring avdödas. Observera att sådana processer visserligen förstör svampsporer och vegetativt mycelium, men inte eventuellt patulin som redan finns i juicen.Kvalitetsbedömning av juice51. I specifikationer för inköp av äppeljuice eller äppeljuicekoncentrat bör högsta tillåtna halt av patulin anges med utgångspunkt i en lämplig analysmetod som uppfyller kraven i kommissionens direktiv 2003/78/EG (EGT L 203 av 12.8.2003, s. 40) om provtagnings- och analysmetoder för offentlig kontroll av halten av patulin i livsmedel.52. En provtagningsplan för stickprov på produkterna bör tas fram för att garantera att slutprodukten inte överskrider högsta tillåtna halt för patulin.53. Förpackaren måste förvissa sig om att juiceleverantören i den mån som krävs kan kontrollera sin tillverkningsprocess så att ovannämnda rekommendationer följs.54. Förpackarens bedömning av äppeljuicens kvalitet omfattar brixgrad, surhetsgrad, smak, färg, turbiditet osv. Den mikrobiologiska kvaliteten bör kontrolleras noga eftersom den inte enbart ger en antydan om risken för potentiella organismer som kan bidra till att det bildas patulin utan även ger en fingervisning om hygienen i tidigare produktionsled.55. Ytterligare kontroller bör göras på den förpackade produkten för att se till att ingen försämring har ägt rum under själva förpackningen.Sammanfattning56. Denna uppförandekod innehåller allmänna principer för hur man kan förhindra förekomst av patulin i äppeljuice. Det är viktigt att de nationella myndigheterna anammar dessa allmänna principer samtidigt som de tar hänsyn till olika lokala skillnader i fråga om äppelsorter, klimat, lagringsmöjligheter och produktionsvillkor, så att principerna blir till nytta för odlare och bearbetningsföretag.57. Det rekommenderas att man använder ett styrsystem efter skörden som grundar sig på de principer som gäller för riskbedömning och kritiska kontrollpunkter (HACCP, Hazard Analysis and Critical Control Points) för att minska halterna av patulin i äppeljuice.


title: Rådets rekommendation av den 19 december 2016 om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna

text:
               24.12.2016

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 484/1

         RÅDETS REKOMMENDATION
   av den 19 december 2016
   om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna
   (2016/C 484/01)
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 165 och 166,
   med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
   av följande skäl:

               (1)

               I dagens samhälle behöver alla en bred uppsättning färdigheter, kunskaper och kompetenser – inbegripet läs-, skriv- och räknekunskaper och digital kompetens på tillräcklig nivå – om de ska kunna uppnå sin fulla potential, delta aktivt i samhället och uppfylla sina samhälleliga och medborgerliga plikter. Sådana färdigheter, kunskaper och kompetenser är också väsentliga för att få tillträde till och avancera på arbetsmarknaden och för att delta i vidareutbildning och fortbildning.

               (2)

               För allt fler arbetstillfällen krävs både högre kompetensnivå och fler kompetenser. I framtiden kommer det att finnas färre arbeten utan krav på särskild utbildning. Även de arbeten för vilka det traditionellt har krävts enbart grundläggande kvalifikationer eller inga kvalifikationer alls blir alltmer krävande. En viss nivå av digital kompetens kommer att krävas för de flesta arbeten och för allt fler behövs viss central eller allmän kompetens (såsom kommunikation, problemlösning, lagarbete och emotionell intelligens).

               (3)

               År 2015 fanns det 64 miljoner människor, mer än en fjärdedel av unionens befolkning i åldrarna 25–64 år, som hade lämnat den formella utbildningen med högst grundskoleutbildning. Det finns visserligen inget sätt att mäta de grundläggande färdigheterna hos dessa personer, men den undersökning av vuxnas färdigheter (nedan kallad PIAAC) som genomförts av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) och som omfattade tester i läs-, skriv- och räknekunskaper samt problemlösning i teknikintensiva miljöer, visar att liknande andelar vuxna i åldersgruppen 16–65 år presterade på den lägsta kompetensnivån i 20 medlemsstater.

               (4)

               Vidare visar uppgifter från 2013 som härrör från OECD:s program för internationell utvärdering av elevprestationer (Pisa) att en betydande andel 15-åringar underpresterar i läsning (17,8 %), matematik (22,1 %) och naturvetenskap (16,6 %). Dessa resultat ligger fortfarande över Utbildning 2020-riktmärket på 15 %.

               (5)

               Av PIAAC framgår att vuxna med större läs-, skriv- och räknekunskaper och bättre problemslösningsförmåga i teknikintensiva miljöer tenderar att lyckas bättre på arbetsmarknaden. Samtidigt är 20–25 % av Europas vuxna i åldrarna 16–65 år med låg nivå inom dessa färdigheter mindre benägna att delta i utbildning eller att delta fullt ut i dagens digitala ekonomi och samhälle. De löper större risk för arbetslöshet, drabbas oftare av fattigdom och socialt utanförskap, utsätts för större hälsorisker och har kortare förväntad livslängd, medan deras barn i större utsträckning riskerar att underprestera i skolan.

               (6)

               Lågutbildade personer med fundamentala brister i grundläggande färdigheter kan utgöra en stor andel av gruppen arbetslösa (särskilt långtidsarbetslösa) och andra utsatta grupper, såsom äldre arbetstagare, icke förvärvsarbetande personer och tredjelandsmedborgare. Sådana brister gör det svårare för dem att komma in på eller återvända till arbetsmarknaden.

               (7)

               Medlemsstaternas insatser för att minska antalet elever som lämnar sin utbildning i förtid i enlighet med rådets rekommendation av den 28 juni 2011 (1) och rådets slutsatser av den 23 november 2015 om politiska strategier för att minska andelen elever som lämnar skolan i förtid vilka bygger på förebyggande, ingripande och kompenserande åtgärder, har positiva effekter. År 2015 var den genomsnittliga andelen i unionen som lämnade skolan i förtid i åldersgruppen 18–24 år omkring en procentenhet lägre än det överordnade Europa 2020-målet på 10 %, men med stora variationer mellan medlemsstaterna. Även om det överordnade målet uppnås, kommer återstående 10 % att få stora problem med att hitta varaktig sysselsättning i vuxen ålder. Dessutom finns det fortfarande många i åldern 25 år och över som lämnade skolan i förtid, varav många är tredjelandsmedborgare och andra personer som har migrantbakgrund eller som på annat sätt är missgynnade till följd sin bakgrund.

               (8)

               Lågutbildade vuxnas deltagande i livslångt lärande är fortfarande fyra gånger lägre än för personer med eftergymnasiala kvalifikationer. Tillträdet till livslångt lärande är fortsatt ojämnt fördelat mellan olika socioekonomiska grupper, och vissa grupper av befolkningen i arbetsför ålder, i synnerhet tredjelandsmedborgare, har tillträde i lägre utsträckning. Att främja ett brett och inkluderande deltagande är således nyckeln till framgångsrika kompetenshöjande åtgärder. Det är viktigt med insatser för att nå ut till personer som behöver särskild motivation och särskilt stöd samt livslång vägledning, särskilt sådana som befinner sig längst från arbetsmarknad och utbildning.

               (9)

               Kompetenshöjningsvägarna skulle riktas mot vuxna med låg kompetens-, kunskaps- och färdighetsnivå vilka inte omfattas av ungdomsgarantin (2), och skulle ge dem flexibla möjligheter att förbättra sina läs-, skriv- och räknekunskaper och sin digitala kompetens och att närma sig sådana högre nivåer i den europeiska referensramen för kvalifikationer, som är relevanta med avseende på arbetsmarknaden och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Detta skulle kunna uppnås genom utbildning i lämplig inlärningsmiljö, där kvalificerade lärare tillämpar pedagogik som är särskilt lämpad för vuxna och utnyttjar det digitala lärandets potential.

               (10)

               Med beaktande av nationell lagstiftning, nationella förhållanden och tillgängliga resurser kan medlemsstaterna inrikta kompenshöjningsvägarna på de prioriterade målgrupper som de har identifierat. De skulle kunna erbjudas i enlighet med de genomförandebestämmelser som medlemsstaterna fastställer, med utgångspunkt från individens eget engagemang och intresse av att delta.

               (11)

               En förbättring av vuxnas färdigheter och kompetenser bidrar i betydande grad till möjligheterna att uppnå strategiska Europa 2020-mål, vilket framgår av den politiska cykeln enligt den europeiska planeringsterminen.

               (12)

               Enligt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna har alla rätt till utbildning och till tillträde till yrkesutbildning och fortbildning.

               (13)

               FN:s mål för hållbar utveckling 2015 är att säkerställa att alla ungdomar och en betydande andel av den vuxna befolkningen, både män och kvinnor, uppnår läs-, skriv- och räknekunskaper senast 2030.

               (14)

               Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/962/EG av den 18 december 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (3) utgör en referensram som hjälper medlemsstaterna att säkerställa att unga människor efter formell utbildning och yrkesutbildning har utvecklat de nyckelkompetenser som rustar dem för vuxenlivet, för vidareutbildning och för arbetslivet. Denna ram är även till stöd för medlemsstaterna i arbetet med att säkerställa att vuxna har möjlighet att utveckla och aktualisera sina nyckelkompetenser under hela livet.

               (15)

               Det europeiska ramverket för utvecklingen av digital kompetens bland medborgarna tillhandahåller en gemensam europeisk referens för vad det innebär att vara digitalt kompetent i dagens samhälle, där kompetens och kompetensnivåer på fem nyckelområden fastställs.

               (16)

               Genom Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (4) skapades en gemensam referensram för kvalifikationer med åtta nivåer, som uttrycks i form av läranderesultat, vilka kan uppnås via olika vägar av formellt, icke-formellt och informellt lärande.

               (17)

               I den gemensamma rapporten från rådet och kommissionen om genomförandet av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) angavs som prioriteringar på området för vuxenlärande bland annat att erbjuda läs-, skriv- och räknekunskaper och digital kompetens samt – för dem som saknar kvalifikationer på nivå 4 i den europeiska referensramen för kvalifikationer – tillräckligt med nya chanser att erhålla en erkänd kvalifikation. Den gemensamma rapporten innehåller även medelfristiga mål för yrkesutbildning, inbegripet att göra kvalifikationer mer tillgängliga för alla genom mer flexibla och genomträngliga system för yrkesutbildning, särskilt genom att erbjuda effektiva och integrerade vägledningstjänster samt tillgängliggöra validering av icke-formellt och informellt lärande.

               (18)

               I rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (5) uppmanas medlemsstaterna att senast 2018 inrätta nationella system för validering (identifiering, dokumentation, bedömning och certifiering) av icke-formellt och informellt lärande. Detta inbegriper möjligheter för arbetslösa, eller personer som riskerar att bli det, att genomgå en ”kompetenskartläggning” och få kunskaper, färdigheter och kompetenser granskade.

               (19)

               I rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti rekommenderas att personer under 25 år får ett högkvalitativt erbjudande om sysselsättning, vidareutbildning, lärlingsutbildning eller praktik inom fyra månader efter att de blivit arbetslösa eller avslutat sin formella utbildning. Medlemsstaterna uppmanas att erbjuda elever som lämnat skolan i förtid och lågkvalificerade unga människor vägar tillbaka till utbildning eller vuxenutbildningsprogram, där inlärningsmiljön motsvarar deras specifika behov och hjälper dem att uppnå den kvalifikation de saknar.

               (20)

               I rådets rekommendation av den 15 februari 2016 om långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden (6) rekommenderas att långtidsarbetslösa allra senast efter 18 månaders arbetslöshet erbjuds en ingående individuell utvärdering och vägledning samt ett avtal om återinträde på arbetsmarknaden vilket omfattar ett individuellt erbjudande och en utsedd kontaktpunkt.

               (21)

               I kommissionens rekommendation 2008/867/EG av den 3 oktober 2008 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (7) uppmanas medlemsstaterna att utöka och förbättra investeringen i humankapital genom en inkluderande utbildningspolitik, inklusive effektiva strategier för livslångt lärande, och att se till att utbildningssystemen anpassas till nya kompetenskrav och behovet av digital kompetens.

               (22)

               I rådets slutsatser av den 5 och 6 juni 2014 om integration av tredjelandsmedborgare som lagligen vistas i unionen bekräftades på nytt de gemensamma grundprinciper för en integrationspolitik för invandrare i EU som antogs 2004 och varav en är att utbildningsinsatser har avgörande betydelse för att göra invandrarna, och i synnerhet deras efterkommande, beredda att bli mer framgångsrika och aktiva deltagare i samhällslivet.

               (23)

               I rådets resolution av den 21 november 2008 om ”Bättre integrering av livslång vägledning i strategierna för livslångt lärande” (8) uppmanas medlemsstaterna att använda fyra vägledande principer för att stödja övergångarna inom arbetslivet under medborgarnas hela liv: förbättra medborgarnas färdigheter när det gäller att inhämta information under hela livscykeln, förbättra samtliga medborgares tillträde till vägledning, utveckla kvalitetssäkringen av vägledningen och uppmuntra till samordning och samarbete mellan olika aktörer på nationell, regional och lokal nivå.

               (24)

               Trots dessa insatser är lågutbildade vuxnas tillträde till och deltagande i utbildning fortfarande en utmaning. Aktiva arbetsmarknadsåtgärder syftar till att få arbetslösa i arbete så snabbt som möjligt, men möjliggör inte alltid flexibla och individanpassade möjligheter till kompetenshöjning. Få offentliga politiska åtgärder är inriktade på kompetenshöjning hos personer som redan har anställning, vilket gör att dessa personer löper risk att deras kompetens blir inaktuell och att förlora sitt arbete, medan de människor som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden har störst behov av kompetenshöjning men är svårast att nå.

               (25)

               Rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar uppmanade kommissionen att lägga fram ett förslag till en ny kompetensagenda för Europa som är inriktad på bland annat olika sätt att främja kompetensutveckling och förvärv av kunskap och som förklarar att en slutförd gymnasieutbildning eller motsvarande vanligtvis anses vara minimikravet för en lyckad övergång från utbildning till arbetsmarknad och för tillträde till vidareutbildning.

               (26)

               Den kunskapsbas som beslutsfattare och yrkesverksamma behöver växer men är ofullständig. Unionsorgan – särskilt Eurostat, genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (Eacea) och Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) – skulle kunna vidareutveckla relevant forskning, expertis och analys. Resultaten av arbetet inom ramen för det europeiska samarbetet inom sysselsättning och utbildning skulle ytterligare kunna bidra till att utveckla kunskapsbasen och ömsesidigt lärande.

               (27)

               Arbetsgivarorganisationer, arbetsgivare, fackföreningar, industri- och handelskammare, hantverksorganisationer, nationella organ som deltar i arbetet med att planera, anordna eller främja utbildning och med integrationsåtgärder för migranter, arbetsförmedlingar, utbildningsanordnare, förmedlings- och branschorganisationer, organisationer i det civila samhället, lokala och regionala ekonomiska aktörer, bibliotek, samhällstjänster och de vuxenstuderande själva är bland de viktigaste aktörerna i den gemensamma insats som krävs för att nå ut till, engagera, vägleda och stödja individer på deras väg mot kompetenshöjning.

               (28)

               Målgruppen är mångfaldig och de politiska åtgärderna på området är fragmentariska och komplexa, vilket ofta leder till en avsaknad av systematiska strategier för kompetenshöjning hos arbetskraften och till bristande medvetenhet om de socioekonomiska fördelar som en sådan skulle medföra. Därför skulle det vara välkommet med enhetliga politiska insatser, baserade på effektiv samordning och partnerskap inom olika politikområden.

               (29)

               Eftersom utbildningssystemen och situationen på arbetsmarknaden varierar kraftigt mellan medlemsstater och regioner finns det inte någon universalmodell när det gäller att arbeta för att främja anställbarhet. I detta sammanhang är framstegen i riktning mot en viss kvalifikationsnivå ett medel för att öka personers anställbarhet och aktiva deltagande i samhället, snarare än ett mål i sig.

         HÄRMED REKOMMENDERAS MEDLEMSSTATERNA ATT
   i enlighet med nationell lagstiftning, nationella förhållanden och tillgängliga resurser, och i nära samarbete med arbetsmarknadens parter och utbildningsanordnare:

               1.

               Erbjuda vuxna med låg färdighets-, kunskaps- och kompetensnivå, till exempel sådana som har lämnat den formella utbildningen utan avslutad gymnasieutbildning eller motsvarande och inte omfattas av ungdomsgarantin, tillträde till kompetenshöjande vägar som ger dem möjlighet att, utifrån sina egna behov

                           a)

                           uppnå en miniminivå av läs-, skriv- och räknekunskaper och digital kompetens, och/eller

                           b)

                           förvärva fler kompetenser, kunskaper och färdigheter med relevans för arbetsmarknaden och deras aktiva deltagande i samhället, med utgångspunkt i rekommendation 2006/962/EG om nyckelkompetenser för livslångt lärande, genom att gå vidare mot en kvalifikation på nivå 3 eller 4 i den europeiska referensramen för kvalifikationer beroende på nationella förhållanden.

               2.

               Fastställa prioriterade målgrupper för genomförandet av kompetenshöjningsvägarna på nationell nivå, med beaktande av nationella förhållanden, tillgängliga resurser och befintliga nationella strategier. Här bör även kön, mångfald och olika undergrupper i målgruppen beaktas.

               3.

               När så är lämpligt basera utformningen av kompetenshöjningsvägarna på tre steg: kompetensbedömning, tillhandahållande av ett anpassat och flexibelt utbildningserbjudande av hög kvalitet samt validering och erkännande av förvärvad kompetens. Dessa steg skulle kunna underlättas genom vägledning och stödåtgärder enligt punkterna 12–14 och om lämpligt genom utnyttjande av den digitala teknikens potential på bästa sätt.

         Kompetensbedömning

               4.

               Erbjuda vuxna inom de prioriterade målgrupper som definierats i enlighet med punkt 2 möjlighet att genomgå en bedömning, t.ex. i form av en kompetenskartläggning, i syfte att identifiera både befintlig kompetens och behov av kompetenshöjning.

               5.

               Vid behov använda de valideringsarrangemang som har inrättats i enlighet med rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande i syfte att identifiera, dokumentera, bedöma och/eller certifiera befintlig kompetens hos lågutbildade vuxna.

         Ett anpassat och flexibelt utbildningserbjudande

               6.

               I enlighet med punkt 1 erbjuda utbildning som tillgodoser de behov som identifierats vid kompetensbedömningen. I tillämpliga fall inkludera möjligheter till språkinlärning och förberedelser för utbildning för migranter från tredjeländer.

               7.

               Under förutsättning att det ligger i linje med nationella system och förhållanden, möjliggöra en ökad användning av utbildningsmoduler som kan dokumenteras, bedömas och valideras, för att registrera de studerandes framsteg i olika skeden.

               8.

               I möjligaste mån ta hänsyn till lokala, regionala och nationella arbetsmarknadsbehov vid ett erbjudande i enlighet med punkt 1 och tillhandahålla det i nära samarbete med relevanta aktörer, i synnerhet arbetsmarknadsparter och lokala, regionala och nationella ekonomiska aktörer.

         Validering och erkännande

               9.

               Vidareutveckla befintliga valideringsarrangemang som inrättats i enlighet med rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande för att bedöma och certifiera inhämtad kunskap, färdigheter och kompetenser, däribland lärande på arbetsplatsen, och uppmuntra certifiering för uppnående av en kvalifikation, i enlighet med nationella referensramar och system för kvalifikationer.

               10.

               Basera genomförandet av kompetenshöjningsvägar på de principer som beskrivs i punkterna 11–18, i enlighet med nationell lagstiftning, nationella förhållanden och tillgängliga resurser.

         Samordning och partnerskap

               11.

               Säkerställa en effektiv samordning för genomförandet av denna rekommendation och vid behov stödja relevanta offentliga och privata aktörers engagemang inom utbildnings-, sysselsättnings-, social- och kulturpolitiken och andra relevanta politikområden, samt främjandet av partnerskap dem emellan, inklusive gränsöverskridande och regionalt samarbete.

         Uppsökande verksamhet, vägledning och stödåtgärder

               12.

               Genomföra motiverande och uppsökande åtgärder, däribland öka medvetenheten om fördelarna med kompetenshöjning, tillhandahålla information om befintlig vägledning, stödåtgärder, möjligheter till kompetenshöjning och ansvariga organ, och uppmuntra dem som är minst motiverade att utnyttja dessa möjligheter.

               13.

               Tillhandahålla väglednings- och/eller mentorstjänster för att stödja de lärandes utveckling i alla skeden av kompetenshöjningsprocessen.

               14.

               Överväga att utforma och genomföra stödåtgärder som på ett rättvist sätt motverkar hinder för deltagande i kompetenshöjning. Dessa kan bland annat utgöras av direkt stöd till de lärande eller av indirekt stöd till arbetsgivare som ger sina anställda möjlighet till kompetenshöjning.

               15.

               Främja grundläggande utbildning och kontinuerlig fortbildning av personal som arbetar med genomförandet av kompetenshöjningsvägarna, särskilt lärare.

         Uppföljning och utvärdering

               16.

               Om möjligt inom ett år från antagandet av denna rekommendation och senast vid halvårsskiftet 2018, på grundval av befintliga relevanta nationella system och befintliga ekonomiska ramar, ange lämpliga åtgärder för genomförandet av denna rekommendation på nationell nivå.

               17.

               Inom de befintliga nationella ramarna utvärdera alla de åtgärder som avses i punkt 16 samt deras inverkan på målgruppens framsteg i strävan efter att förvärva läs-, skriv- och räknekunskaper och digital kompetens och/eller nå en kvalifikation på nivå 3 eller 4 i den europeiska referensramen för kvalifikationer, beroende på nationella förhållanden.

               18.

               På lämpligt sätt använda resultaten av utvärderingen som underlag för utformningen och genomförandet av kompetenshöjningsvägarna på nationell nivå och som underlag för ytterligare evidensbaserade strategier och reformer.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS KOMMISSIONEN ATT GÖRA FÖLJANDE:

               19.

               Med hjälp av rådgivande kommittén för yrkesutbildning följa upp genomförandet av denna rekommendation, särskilt genom utbyten såsom ömsesidigt lärande, tillsammans med berörda europeiska samordningsorgan och förfaranden relaterade till sysselsättnings- och utbildningspolitik.

               20.

               Främja användningen av befintliga relevanta kompetensramar, som det europeiska ramverket för utvecklingen av digital kompetens bland medborgarna, och av bedömningsverktyg.

               21.

               Främja ömsesidigt lärande bland medlemsstaterna och göra viktiga resurser och uppgifter tillgängliga via den elektroniska plattformen för vuxenutbildning i Europa (Electronic Platform for Adult Learning in Europe, Epale).

               22.

               Stödja och i samarbete med unionsorgan och internationella organisationer, såsom OECD eller Unesco, utföra relevant forskning om och analyser av vuxenlärande och kompetensbedömningar (t.ex. PIAAC).

               23.

               När så är lämpligt, utan att det påverkar förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram och i linje med prioriteringarna för perioden 2014–2020, stödja användningen av befintliga och framtida europeiska finansieringsprogram inom området kompetensutveckling, särskilt de europeiska struktur- och investeringsfonderna och Erasmus+ för genomförandet av denna rekommendation, i överensstämmelse med deras rättsliga grund.

               24.

               Senast den 31 december 2018 inom ramen för befintliga rapporteringsförfaranden utvärdera medlemsstaternas genomförandeåtgärder.

               25.

               I samarbete med medlemsstaterna efter att ha rådfrågat berörda parter bedöma och utvärdera de åtgärder som vidtagits till följd av denna rekommendation och inom fem år från dagen för antagandet rapportera till rådet om framstegen i arbetet för att förbättra läs-, skriv- och räknekunskaper och digital kompetens hos lågutbildade vuxna, om tillvaratagna erfarenheter och konsekvenser för framtiden.

      Utfärdad i Bryssel den 19 december 2016.

            På rådets vägnar

         L. SÓLYMOS

            Ordförande

      (1)  EUT C 191, 1.7.2011, s. 1.

      (2)  Rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (EUT C 120, 26.4.2013, s. 1).

      (3)  EUT L 394, 30.12.2006, s. 10.

      (4)  EUT C 111, 6.5.2008, s. 1.

      (5)  EUT C 398, 22.12.2012, s. 1.

      (6)  EUT C 67, 20.2.2016, s. 1.

      (7)  EUT L 307, 18.11.2008, s. 11.

      (8)  EUT C 319, 13.12.2008, s. 4.