               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 20.5.2020
            COM(2020) 522 final
            Rekommendation till
            RÅDETS REKOMMENDATION
            om Portugals nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Portugals stabilitetsprogram 2020

               Rekommendation till

               RÅDETS REKOMMENDATION

               om Portugals nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Portugals stabilitetsprogram 2020

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

               med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
                  1
               , särskilt artikel 5.2,

               med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser
                  2
               , särskilt artikel 6.1,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

               med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

               med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

               med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

               med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

               av följande skäl:

               (1)Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska planeringstermin för samordning av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Portugal var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

               (2)Landsrapporten 2020 för Portugal
                  3
                offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av hur väl Portugal hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019
                  4
               , med uppföljningen av tidigare års rekommendationer och med sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Portugal har makroekonomiska obalanser. Framför allt utgör den stora nettoutlandsskulden, den privata och offentliga skuldsättningen och en stor andel nödlidande lån svaga punkter, mot bakgrund av en svag produktivitetsökning.

               (3)Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin är en allvarlig folkhälsokris för invånare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftigt minskad konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och deras inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar inom EU. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande
                  5
                om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen, omfattande alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

               (4)Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig omprövning.

               (5)Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten
                  6
               . Klausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2. i förordning (EG) nr 1467/97, underlättar samordningen av budgetpolitiken under en allvarlig konjunkturnedgång. I meddelandet framför kommissionen till rådet att man bedömer att det rådande läget med en allvarlig konjunkturnedgång till följd av covid-19-pandemin innebär att villkoren för att aktivera undantagsklausulen är uppfyllda. Den 23 mars 2020 godkände medlemsstaternas finansministrar kommissionens bedömning. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på rekommendation av kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den möjliggör för medlemsstater att avvika från de budgetkrav som normalt skulle gälla och för kommissionen och rådet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

               (6)Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa smittspridningen, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens och mildra de socioekonomiska konsekvenserna genom stödåtgärder till företag och hushåll samt för att säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att utforma de åtgärder som krävs för både en återgång till samhällen och ekonomier som fungerar normalt och till en hållbar tillväxt, där bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och man drar nytta av lärdomarna från krisen.

               (7)Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära situationer. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och en snabb och smidig återgång till fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare måste dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphöra så snart de inte längre behövs. Den nuvarande krisen har visat att det behövs krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården, bl.a. bättre inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. De är centrala faktorer för arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner.

               (8)Unionens lagstiftare har redan ändrat de relevanta regelverken
                  7
                för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Ändringarna kommer att öka flexibiliteten och förenkla och effektivisera förfarandena. För att minska pressen på kassaflödena kan medlemsstaterna också använda en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Portugal uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa sina hårdast drabbade invånare och sektorer.

               (9)Pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer sannolikt att drabba regionerna i Portugal ojämnt på grund av olika specialiseringsmönster, i synnerhet regioner som främst livnär sig på turism, som Algarve och de yttersta randområdena Madeira och Azorerna. Detta innebär en betydande risk för ökande regionala och territoriella skillnader inom Portugal. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

               (10)Den 16 maj 2020 lade Portugal fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

               (11)Portugal omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av regeln för skuldkriteriet. Den 13 juli 2018 rekommenderade rådet Portugal att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna
                  8
                inte överstiger 0,7 % 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på minst 0,6 % av BNP. I kommissionens samlade bedömning bekräftas en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet 2019 samt 2018 och 2019 sammantaget. Eftersom den allmänna undantagsklausulen aktiverats är det emellertid inte motiverat med fler åtgärder inom ramen för förfarandet vid betydande avvikelse.

               (12)I stabilitetsprogrammet för 2020 lade regeringen inte fram något makroekonomiskt scenario eller någon prognos för saldot i de offentliga finanserna eller den offentliga skuldkvoten för 2020. I stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattar man emellertid att varje period på 30 arbetsdagar, dvs. cirka en och en halv månad, av isoleringsåtgärder har en negativ inverkan på den årliga BNP:n på 6,5 procentenheter. De makroekonomiska och offentligfinansiella utsikterna påverkas av den höga graden av osäkerhet till följd av covid-19-pandemin. Det finns landsspecifika risker i budgetprognoserna som hänger samman med en ökning av de offentliga ansvarsförbindelserna för vissa offentliga företag och covid-19-relaterade åtgärder inriktade på den privata sektorn. Dessa ska läggas till de tidigare icke försumbara nivåerna, delvis till följd av potentiella ytterligare budgetkonsekvenser på grund av fler bankstödsåtgärder.

               (13)Som reaktion på covid-19-pandemin, och som en del av en samordnad unionsstrategi, har Portugal antagit budgetåtgärder för att öka kapaciteten i hälso- och sjukvårdssystemet, begränsa smittspridningen och hjälpa de hårdast drabbade personerna och branscherna. I stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas budgetkonsekvenserna av dessa åtgärder på månads- eller årsbasis, men inget årligt sammanlagt prognosbelopp anges för 2020.  Åtgärderna omfattar bl.a. ett särskilt engångsstöd till företag för att återuppta verksamheten (508,0 miljoner euro eller 0,3 % av BNP), ett förenklat system för tillfälliga avbrott i arbetet (”permitteringar”, 373,3 miljoner euro eller 0,2 % av BNP för varje månad som åtgärderna tillämpas) och hälso- och sjukvårdens inköp av personlig skyddsutrustning (0,1 % av BNP för varje månad som åtgärderna tillämpas)
                  9
               . Kommissionen uppskattar att de totala direkta budgetkostnaderna för dessa åtgärder under 2020 kan uppgå till cirka 2,5 % av BNP. Portugal har dessutom aviserat åtgärder som, även om de som regel inte påverkar budgeten direkt, kommer att stödja likviditeten i företagen och hushållen. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 kommer åtgärderna att utgöra cirka 25,2 miljarder euro eller 12,5 % av BNP. Åtgärderna omfattar anstånd med moms, privatpersoners och företags inkomstskatter och med sociala avgifter (7,9 miljarder euro eller 3,9 % av BNP) men också statsgaranterade krediter och liknande initiativ (4,0 miljarder euro eller 2,0 % av BNP). Totalt sett är de åtgärder Portugal har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på covid-19-utbrottet. Ett fullständigt genomförande av dessa åtgärder, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot en välgenomtänkt offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

               (14)Enligt kommissionens vårprognos 2020 beräknas Portugals underskott i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till 6,5 % av BNP 2020 och 1,8 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten beräknas nå en topp på 131,6 % av BNP 2020 innan den sjunker till 124,4 % 2021.

               (15)Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av att Portugal hade överträtt underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget tyder analysen på att skuldkriteriet såsom det definieras i fördraget och förordning (EG) nr 1467/1997 inte är uppfyllt.

               (16)Portugal drabbades av Covid-19-pandemin i början av mars 2020 vilket satte hård press på landets hälso- och sjukvårdssystem. Regeringen vidtog snabbt flera strikta åtgärder för att begränsa spridningen och införde ett nationellt undantagstillstånd för tiden mellan den 18 mars 2020 och den 2 maj 2020 för att i så stor utsträckning som möjligt begränsa dödsfallen och smittspridningen. Portugal vidtog åtgärder för att stärka hälso- och sjukvårdssystemets insatskapacitet och platta ut infektionskurvan så att sjukhusen inte blev överbelastade. De nationella och globala åtgärderna för att begränsa spridningen har hämmat den ekonomiska verksamheten inom de flesta sektorer, framför allt inom turismen och turismrelaterad verksamhet, och har försämrat de sociala och ekonomiska framtidsutsikterna för Portugal, i synnerhet för mikroföretag och små och medelstora företag. Ekonomin kommer att minska med 6,8 % under 2020 och med 5,8 % under 2021.

               (17)Utgifterna inom hälso- och sjukvårdssystemet ökar kraftigt till följd av att man försöker lindra de omedelbara konsekvenserna av covid-19-pandemin på människors hälsa. Investeringar behövs för att förbättra hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, säkerställa utrustning, produkter och infrastruktur som behövs för att stödja krishanteringsförmågan, bl.a. intensivvård, testning, teknisk och tillämpad medicinsk forskning samt allmän tillgång till vård, även utanför städer och i de yttersta randområdena Madeira och Azorerna. När covid-19-pandemin bröt ut pågick arbetet med att införa en ny förvaltningsmodell för de offentliga sjukhusen, vilket kommer att leda till att de årliga budgetarna ökar kraftigt. Om modellen införs konsekvent nu kan den stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens. Covid-19-pandemin har visat hur sårbar den långvariga vården och omsorgen i Portugal är, med många smittade och dödsfall. Trots att antalet platser ökat inom den långvariga vården och omsorgen under de senaste tio åren är de fortfarande för få i alla regioner. Innan covid-19-pandemin bröt ut uppskattades ökningen av utgifterna för den långvariga vården och omsorgen bli en av de högsta i unionen i procentandel av BNP. Fortsatta insatser för att förbättra hälso- och sjukvårdens och den långvariga vårdens och omsorgens effektivitet och kapacitet är viktiga för att hantera den nuvarande krisen och utmaningarna med en åldrande befolkning.

               (18)Efter en positiv utveckling på arbetsmarknaden sedan 2014 kommer Portugal nu att stå inför stora sysselsättningsproblem till följd av pandemin. Enligt kommissionens prognos kommer arbetslösheten att stiga till 9,7 % av arbetskraften 2020 och minska till 7,4 % 2021, vilket är en ökning från 6,5 % 2019. För att stödja sysselsättningen och minska risken för förlorade arbetstillfällen har Portugal förenklat och anpassat sitt system för tillfälliga avbrott i arbetet. Riktad användning av unionsprogram och nationella program kan rädda arbetstillfällen och den ekonomiska verksamheten, i synnerhet i små och medelstora företag. Under återhämtningsfasen spelar skräddarsydda och riktade aktiva arbetsmarknadsåtgärder, i synnerhet kompetensutveckling och omskolning, en avgörande roll för att arbetstagarna ska kunna återgå till arbetslivet. Det är viktigt att arbetsgivare, utbildningsinstitutioner och offentliga arbetsförmedlingar samarbetar för att öka rekryteringen.

               (19)Covid-19-utbrottet kräver åtgärder för att lindra de sociala konsekvenserna och skydda utsatta människor, så att ojämlikheten inte ökar. Till dessa åtgärder hör arbetslöshetsförmåner och inkomststöd till de värst drabbade arbetstagarna, bl.a. egenföretagare och arbetstagare med atypiska anställningsförhållanden, tillträde till tjänster och åtgärder för att göra det lättare att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Genomförandet av en nationell beredskapsplan för hela samhället i samarbete med arbetsmarknadens parter och det civila samhället kan bidra till en snabb och samordnad reaktion för att lindra de sociala konsekvenserna av krisen. Politiska förändringar för att effektivisera de sociala transfereringarna under senare år, t.ex. högre minimiinkomster, solidaritetstillägg för äldre, pensioner och familjeförmåner, har haft en positiv inverkan på inkomstfördelningen. De sociala transfereringarna (utom pensioner) minskade dock den del av befolkningen som löper risk för fattigdom med endast 23,8 % under 2018, vilket är betydligt lägre än EU-genomsnittet på 34 %. Effekten av minimiinkomstsystemet är dessutom bland de lägsta i unionen och systemet ger inkomster som motsvarar endast 40 procent av den nationella fattigdomsnivån.

               (20)Covid-19-pandemin ställer stora krav på den digitala tekniken så att undervisningen och den ekonomiska verksamheten kan fortsätta trots den sociala distanseringen. Alla utbildningsinstitutioner i Portugal har stängt och den traditionella undervisningen har avbrutits. Cirka 6 % av hushållen har fortfarande inte tillgång till internet, vilket drabbar cirka 50 000 elever. Tillgången till internet och telenätets täckning varierar kraftigt mellan stad och landsbygd. Studerande från socioekonomiskt gynnade familjer har bättre förutsättningar att klara distansundervisningen. Dessutom är bristen på it-kompetens stor i Portugal. År 2019 saknade 48 % av befolkningen grundläggande digital kompetens: bland dem hade 26 % ingen digital kompetens alls och andelen som aldrig använt internet är dubbelt så stor som EU-genomsnittet. På grund av de gällande omständigheterna krävs effektiv e-utbildning och insatser för att hjälpa dem som drabbats av digital utestängning att överbrygga hindren för distansundervisning. Om företagen börjar använda digital teknik för alternativa arbetsmetoder och digitala tjänster skulle verksamheten fortsätta i de företag som kan erbjuda sina tjänster på nätet, vilket skulle begränsa konsekvenserna av restriktionerna inom vissa sektorer. De här är särskilt viktigt i Portugal där ekonomin till stor del präglas av mikroföretag inom traditionella branscher. En av de viktigaste faktorer som sätter stopp för digitaliseringen i små och medelstora företag är den digitala kunskapsklyftan som beror på allmänt låga digitala kunskaper bland chefer och anställda.

               (21)För att förhindra konkurser som går att undvika och göra det möjligt för företagen att överleva chocken och förbli konkurrenskraftiga har Portugal antagit en rad åtgärder som syftar till att stödja livskraftiga företag, särskilt små och medelstora företag, som påverkats av den sociala distanseringen och fått se sin verksamhet begränsas och den inhemska och globala efterfrågan minska.  Dessa åtgärder är inriktade på likviditetsstöd, bl.a. genom garantier som finansieras av staten och finansinstitut, direkta bidrag, anstånd med skatter och lägre sociala avgifter. De är framför allt inriktade på de värst drabbade sektorerna, bl.a. turism- och hotell- och restaurangbranschen och de branscher som hänger samman med dessa samt tillverknings- och exportföretag. Det är viktigt att offentliga institutioner och privata intermediärer vidtar dessa åtgärder i tid och på ett effektivt sätt. I detta sammanhang har den portugisiska regeringen effektiviserat processen för att få tillgång till krediter, dvs. den dokumentation som företag ska lämna in.  Vid utformningen och genomförandet av dessa åtgärder bör banksektorns motståndskraft beaktas. Ytterligare politiska åtgärder syftar till att stödja entreprenörer och egenföretagare.

               (22)För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att bli viktigt att tidigarelägga färdigutvecklade projekt för offentlig investering och gynna privata investeringar, bland annat genom relevanta reformer. Tillväxtfrämjande investeringar som stödjer forskning och innovation, digitalisering, konnektivitet och grön omställning kommer att bidra till den portugisiska ekonomins återhämtning och styra den mot långsiktig hållbar tillväxt. Portugals perifera läge kan stödjas genom investeringar i transportinfrastruktur, i synnerhet genom att färdigställa de järnvägsförbindelser som saknas med Spanien och använda den underutnyttjade potentialen i de portugisiska hamnarna. Enligt Portugals nationella energi- och klimatplan krävs viktiga investeringar för att motverka klimatförändringarna och klara av energiomställningen. Det finns fortfarande gott om utrymme att förbättra energieffektiviteten i byggnader och minska företagens energiförbrukning. Bättre energiförbindelser på Iberiska halvön kan bidra till ökad konkurrens och underlätta användningen av förnybar energi. Investeringar kan också stödja åtgärder som förutser de negativa effekterna av klimatförändringarna, som översvämningar och skogsbränder, förbättrar vattenförvaltningen och avfallshanteringen och utvecklar potentialen i den cirkulära ekonomin. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning för perioden 2021–2027 kan hjälpa Portugal att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de territorier som anges i bilaga D till landsrapporten
                  10
               . Detta skulle ge Portugal möjlighet att på bästa sätt använda fonden.

               (23)Rättssystemet har blivit mer effektivt under senare år, tack vare en rad åtgärder som fortfarande tillämpas. Pandemin och recessionen till följd av den kan dock leda till fler rättstvister, vilket skulle förvärra de återstående flaskhalsarna, framför allt de utdragna förfarandena och den stora eftersläpningen av ärenden i förvaltnings- och skattedomstolar. Ett effektivt och motståndskraftigt rättssystem skulle förbättra företagsklimatet, framför allt för de inhemska små och medelstora företagen och investerare.

               (24)Dessa rekommendationer är visserligen inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, men de landsspecifika rekommendationerna för 2019 som rådet antog den 9 juli 2019 innehöll reformer som krävs för att kunna åtgärda strukturella problem på medellång och lång sikt. De rekommendationerna är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas nästa år, inom ramen för den europeiska planeringsterminens årliga cykel. Det gäller även rekommendationer rörande investeringsrelaterade ekonomiska strategier. De senare rekommendationerna bör beaktas vid finansieringen av sammanhållningspolitikens strategiska programplanering efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna vad gäller den rådande krisen.

               (25)Under senare år har flera förbättringar gjorts i det portugisiska banksystemet. Lönsamheten har förbättrats till följd av insatser för att förbättra sektorns effektivitet och minska avsättningar och nedskrivningar. Tack vare den förbättrade lönsamheten har banksystemet kunnat fortsätta att öka sina kapitaltäckningskvoter. Kapitalbasen är dock fortfarande lägre än EU-genomsnittet. Andelen nödlidande lån har minskat under flera år i rad och även i fjol, men är fortfarande dubbel så hög som EU-genomsnittet. Möjligheterna att generera intäkter är en utmaning mot bakgrund av låga räntor i en ekonomi med en fortsatt hög skuldnivå. Inom den närmaste framtiden kommer en svagare ekonomi, covid-19-krisen och de låga räntorna att utgöra utmaningar för banksektorn, och detta kommer att återspeglas i kreditkvaliteten i de lån som beviljas. Dessutom är de portugisiska bankerna fortfarande exponerade för länder som är ytterst beroende av hur råvarupriserna, t.ex. på olja, utvecklas. Exponeringen för dessa länder är känslig för marknadsrisker, valuta- och kreditrisker, och kan påverka kreditkvaliteten på de lån som beviljas till företag som exponeras för dessa länder.

               (26)Utdragna insolvensförfaranden har identifierats som en av de viktigaste orsakerna till att bankerna inte genast åtgärdat de nödlidande lånen. De har också en stor inverkan på prissättningen av dessa tillgångar på sekundärmarknaden, eftersom resultatet, mätt i betalningar till fordringsägarna, inte är tillfredsställande. En närmare titt på de nödlidande lånen visar att en stor andel består av företagslån (cirka två tredjedelar) som är minst lämpade för ett snabbt och standardiserat förfarande. Under senare år har flera ändringar gjorts av både insolvensförfarandena och de civila utmätningsförfarandena. Ytterligare anpassningar, framför allt inriktade på att åtgärda omotiverade förseningar, skulle hjälpa både fordringsägare och låntagare, vilket skulle hjälpa låntagarna att få en nystart.

               (27)Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. Medlemsstaterna har utvärderat framstegen vad gäller genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling i sina nationella reformprogram för 2020. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av rekommendationerna nedan kommer Portugal att bidra till målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

               (28)Det är viktigt med ett nära samarbete mellan länderna i den ekonomiska och monetära unionen för att åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19. Mot bakgrund av politisk vägledning från Eurogruppen bör Portugal, i egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta, säkerställa att landets politik är förenlig med rekommendationerna för euroområdet och politiken i andra medlemsstater i euroområdet.

               (29)Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen för 2020 gjort en omfattande analys av Portugals ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 samt uppföljningen av de rekommendationer Portugal har fått tidigare år. Den har beaktat inte bara programmens relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Portugal utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

               (30)Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020 och dess yttrande
                  11
                återspeglas nedan, särskilt i rekommendation 1.

               (31)Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2020 och stabilitetsprogrammet för 2020. I dessa rekommendationer beaktas behoven av att bekämpa pandemin och underlätta den ekonomiska återhämtningen som ett första nödvändigt steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. Rekommendationer som direkt behandlar de makroekonomiska obalanser som konstaterats av kommissionen enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 1, 2, 3 och 4.

               HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Portugal att under 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

               1.I enlighet med den allmänna undantagsklausulen vidta alla nödvändiga åtgärder för att effektivt hantera pandemin samt stödja ekonomin och den därpå följande återhämtningen. Så snart som de ekonomiska förhållandena tillåter det bedriva en finanspolitik som syftar till att uppnå ansvarsfulla offentliga finanser på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, och samtidigt förbättra investeringarna. Stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens och säkerställa tillträde till hälso- och sjukvård och långvarig vård av hög kvalitet för alla.

               2.Stödja sysselsättning och prioritera åtgärder som bevarar arbetstillfällen. Garantera ett tillräckligt och verkningsfullt socialt skydd och inkomststöd. Stödja användningen av digital teknik för att säkerställa att alla har tillgång till utbildning av hög kvalitet och öka företagens konkurrenskraft.

               3.Vidta tillfälliga åtgärder som syftar till att säkerställa att företagen har tillgång till likvida medel, i synnerhet små och medelstora företag. Tidigarelägga färdigutvecklade projekt för offentlig investering och gynna privata investeringar för att främja den ekonomiska återhämtningen. Styra investeringarna till den gröna och den digitala omställningen, i synnerhet ren och effektiv användning och produktion av energi, järnvägsinfrastruktur samt innovation.

               4.Öka effektiviteten i förvaltnings- och skattedomstolar.

               Utfärdad i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 521 final.

                     (4)

                        EUT C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        De primära offentliga nettoutgifterna består av de totala offentliga utgifterna exklusive ränteutgifter, utgifter för unionsprogram som motsvaras fullt ut av inkomster från unionsmedel och icke-diskretionära förändringar i utgifterna för arbetslöshetsförmåner. Nationellt finansierade fasta bruttoinvesteringar är utjämnade över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller lagstadgade inkomstökningar är inräknade. Engångsåtgärder på såväl inkomst- som utgiftssidan är avräknade.

                     (9)

                        Budgetkonsekvenserna uttrycks som procentandel av BNP 2020 enligt kommissionens vårprognos 2020.

                     (10)

                        SWD(2020) 251 final.

                     (11)

                        I enlighet med artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.


               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 20.5.2020
            COM(2020) 519 final
            Rekommendation till
            RÅDETS REKOMMENDATION
            om Nederländernas nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Nederländernas stabilitetsprogram 2020

               Rekommendation till

               RÅDETS REKOMMENDATION

               om Nederländernas nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Nederländernas stabilitetsprogram 2020

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

               med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
                  1
               , särskilt artikel 5.2,

               med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser
                  2
               , särskilt artikel 6.1,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

               med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

               med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

               med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

               med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

               av följande skäl:

               (1)Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska planeringstermin för samordning av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Nederländerna var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

               (2)Landsrapporten 2020 för Nederländerna
                  3
                offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av hur väl Nederländerna hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019
                  4
               , med uppföljningen av tidigare års rekommendationer och med sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Nederländerna har makroekonomiska obalanser. I synnerhet den höga privata skuldsättningen och det stora överskottet i bytesbalansen är källor till obalanser av gränsöverskridande betydelse.

               (3)Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin är en allvarlig folkhälsokris för invånare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftigt minskad konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och deras inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar inom EU. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande
                  5
                om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen, omfattande alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

               (4)Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller vidtagit nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

               (5)Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten
                  6
               . Klausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i förordning (EG) nr 1467/97, underlättar samordningen av budgetpolitiken under en allvarlig konjunkturnedgång. I meddelandet framför kommissionen till rådet att man bedömer att det rådande läget med en allvarlig konjunkturnedgång till följd av covid-19-pandemin innebär att villkoren för att aktivera undantagsklausulen är uppfyllda. Den 23 mars 2020 godkände medlemsstaternas finansministrar kommissionens bedömning. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på rekommendation av kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Det ger medlemsstaterna möjlighet att avvika från de budgetkrav som normalt skulle gälla samtidigt som kommissionen och rådet kan vidta de nödvändiga politiska samordningsåtgärderna inom ramen för pakten.

               (6)Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa smittspridningen, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens och mildra de socioekonomiska konsekvenserna genom stödåtgärder till företag och hushåll samt för att säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att utforma de åtgärder som krävs för både en återgång till samhällen och ekonomier som fungerar normalt och till en hållbar tillväxt, där bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och man drar nytta av lärdomarna från krisen.

               (7)Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära situationer. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och en snabb och smidig återgång till fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare måste dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphöra så snart de inte längre behövs. Den nuvarande krisen har visat att det behövs krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården, bl.a. bättre inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. Det är centrala faktorer för arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner.

               (8)Unionens lagstiftare har redan ändrat de relevanta regelverken
                  7
                för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Ändringarna kommer att öka flexibiliteten och förenkla och effektivisera förfarandena. För att minska pressen på kassaflödena kan medlemsstaterna också använda en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Nederländerna uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa sina hårdast drabbade invånare och sektorer.

               (9)Den 28 april 2020 lade Nederländerna fram sitt nationella reformprogram för 2020 och den 29 april 2020 sitt stabilitetsprogram för samma år. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

               (10)Nederländerna omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet.

               (11)I sitt stabilitetsprogram för 2020 beräknar regeringen att det samlade saldot i de offentliga finanserna försämras från ett överskott på 1,7 % av BNP 2019 till ett överskott på 0,1 % av BNP 2020. Överskottet väntas uppgå till 0,0 % av BNP 2023. Efter att ha minskat till 48,6 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten enligt stabilitetsprogrammet för 2020 minska ytterligare till 46,3 % 2020. Det makroekonomiska scenario som låg till grund för dessa budgetprognoser verkar emellertid inte längre vara realistiskt, och det stora antal åtgärder som Nederländerna aviserat som reaktion på covid-19-pandemin beaktas inte i programmet. I vårbudgetmemorandumet
                  8
                ingår en uppdatering av budgetprognosen. Enligt memorandumet beräknas det samlade saldot i de offentliga finanserna försämras till ett underskott på 11,8 % av BNP 2020 och den offentliga skuldkvoten förväntas öka till 65,2 % 2020. De makroekonomiska och offentligfinansiella utsikterna påverkas av den höga graden av osäkerhet till följd av covid-19-pandemin.

               (12)Som reaktion på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Nederländerna antagit budgetåtgärder för att öka kapaciteten i hälso- och sjukvårdssystemet, begränsa smittspridningen och hjälpa de hårdast drabbade invånarna och branscherna. Enligt stabilitetsprogrammen för 2020 och vårbudgetmemorandumet uppgår dessa budgetåtgärder till 2,7 % av BNP. Syftet med åtgärderna är att stärka hälso- och sjukvården, akutstöd till sektorer i nöd och inkomststöd till egenföretagare och arbetstagare. Nederländerna har dessutom aviserat åtgärder som, även om de inte påverkar budgeten direkt, kommer att stödja likviditeten i företagen. Åtgärderna omfattar anstånd med företagsskatten (4,6 %–5,9 % av BNP) och lånegarantierna (1,8 % av BNP). Totalt sett är de åtgärder Nederländerna har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på covid-19-utbrottet. Ett fullständigt genomförande av dessa åtgärder, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot en välgenomtänkt offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

               (13)Baserat på kommissionens vårprognos 2020 beräknas Nederländernas saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -6,3 % av BNP 2020 och -3,5 % av BNP 2021. Skillnaden på 5,5 procentenheter mellan prognosen i vårbudgetmemorandumet och kommissionens prognos beror på att skatteuppskoven beräknats på olika sätt (4,6–5,9 % av BNP). I kommissionens prognos har de inte betraktats som en inkomstminskning för 2020. Den offentliga skuldkvoten beräknas uppgå till 62,1 % av BNP 2020 och till 57,6 % 2021.

               (14)Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av att Nederländerna planerade att överträda underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget tyder analysen på att skuldkriteriet såsom det definieras i fördraget och förordning (EG) nr 1467/1997 inte är uppfyllt.

               (15)Covid-19-pandemin har satt ett abrupt stopp för sex år av fortsatt ekonomisk tillväxt i Nederländerna. I år förväntas den nederländska ekonomin uppleva sin kraftigaste tillbakagång sedan andra världskriget. All efterfrågan, utom den offentliga, förväntas minska kraftigt i år, och den ekonomiska verksamheten beräknas vara som lägst under det andra kvartalet. Under 2021 kommer ekonomin troligtvis att återhämta sig snabbare än tillväxttrenden, vilket återspeglar en gradvis normalisering av ekonomin och en återhämtning av den inhemska efterfrågan och den globala handeln från en låg nivå. Verksamhetsnivåerna förväntas dock vara lägre än under 2019. Enligt kommissionens prognos förväntas arbetslösheten öka till 5,9 % 2020, framför allt på grund av att företag har varit tvungna att hålla stängt och den ekonomiska verksamheten plötsligt har minskat, men den förväntas minska igen till 5,3 % 2021. Åtgärder för att upprätthålla sysselsättningen, framför allt de tillfälliga nödåtgärderna för upprätthållandet av sysselsättningen (Temporary Emergency Bridging Measure for Sustained Employment), och ytterligare inkomststöd till egenföretagare, bör kunna bidra till att inte alltför många arbetstillfällen går förlorade. Läget på arbetsmarknaden förväntas dock bli sämre under de kommande månaderna när företag i hårt drabbade sektorer oundvikligen blir tvungna att säga upp personal, framför allt arbetstagare med flexibla eller tillfälliga kontrakt.

               (16) Som reaktion på de allvarliga ekonomiska följderna av krisen och den försvunna efterfrågan inom vissa områden har den nederländska regeringen antagit ett omfattande paket med nödåtgärder för att försöka undvika strukturella skador på ekonomin. Denna kraftiga politiska reaktion inriktas på de områden som drabbats värst av krisen och fokuserar på bevarande av sysselsättningen och hushållens köpkraft, direkt ekonomisk kompensation till allvarligt drabbade branscher samt skatteuppskov och lånegarantier för att stödja kreditflödet till den privata sektorn. Målet är sålunda att förhindra att tillfälliga likviditetsproblem förvandlas till insolvensproblem. Dessutom bör de automatiska stabilisatorerna bidra till att göra konjunkturnedgången mindre djup. Den nederländska centralbanken har också minskat de systemiska kapitalbuffertarna för de största bankerna och håller på att skjuta fram en åtgärd för att införa ett riskviktsgolv för bolån, vilket frigör bankkapital och gör det möjligt för bankerna att kraftigt öka utlåningen till hushåll och företag.

               (17)Det nederländska hälso- och sjukvårdssystemet klarar jämförelsevis väl av att främja den allmänna folkhälsan och säkerställa tillgången till hälso- och sjukvårdstjänster. Som en del av den omedelbara reaktionen på krisen införde Nederländerna en virusbekämpningsstrategi som omfattade allmänna folkhälsoåtgärder och antog en skräddarsydd finansiering av hälso- och sjukvårdsåtgärder. Covid-19 har emellertid testat hälso- och sjukvårdssystemets resiliens. Tidigare problem har nu fått större uppmärksamhet. Arbetskraftskapaciteten kunde utökas om bristen på personal, framför allt på sjukskötare och inom primärvården, åtgärdades. Den övergripande styrningen av hälso- och sjukvårdssystemen och deras förmåga att säkerställa integrerade tjänster inom hela hälso- och sjukvården kunde förbättras genom en ytterligare stärkning av datastyrningen och en påskyndad utveckling av e-hälsoverktyg. Covid-19-utbrottet har därför fäst uppmärksamheten vid att det är viktigt att fortsätta förbättra hälso- och sjukvårdssystemets resiliens och krisberedskap genom att åtgärda sådana strukturella utmaningar.

               (18)Även om arbetsmarknaden förbättrades under 2019 och i början av 2020 och på det hela taget fungerar väl har den ekonomiska tillväxten minskat och arbetslösheten förväntas öka till följd av covid-19-krisen. En rad nya ekonomiska åtgärder vidtogs för att skydda sysselsättningen och utkomstmöjligheterna och minimera konsekvenserna för egenföretagare, små och medelstora företag samt stora företag. För att upprätthålla sysselsättningen kan arbetsgivare som förväntas förlora minst 20 % av sina inkomster till följd av krisen ansöka om stöd (upp till 90 % av företagets totala lönekostnader, beroende på hur mycket omsättningen minskat), vilket gör att de kan betala de anställdas löner under tre månader. Egenföretagare kan använda sig av ett påskyndat förfarande för att ansöka om ytterligare inkomststöd motsvarande högst den lagstadgade minimilönen, vilket skulle hjälpa dem att betala levnadskostnaderna under en tremånadersperiod.

               (19)En del av återhämtningsstrategin bör gå ut på att mildra konsekvenserna av krisen för sysselsättning och samhälle för dem som drabbats hårdats. Trots åtgärdspaketet för att upprätthålla sysselsättningen har människor i en mindre gynnsam ställning på arbetsmarknaden och/eller socialt utsatta drabbats hårdare. Arbetslösheten har ökat, framför allt bland dem med flexibla kontrakt, t.ex. unga, arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag och personer med migrantbakgrund. Covid-19-krisen har också visat att det är viktigt att egenföretagare har tillgång till ett ändamålsenligt socialt skydd eftersom de ofta är underförsäkrade (eller saknar försäkring) när det gäller sjukdom, funktionsnedsättning, arbetslöshet och pension.

               (20)Det har satsats mycket på likviditetsstöd till företag genom lån och garantier, med tyngdvikt på små och medelstora företag,. Mellanhänderna måste fördela stödet snabbt och effektivt till företagen och företagens motståndskraft upprätthållas. Om anstånd beviljas med betalningen av skatt och socialbidrag och offentliga myndigheternas avtalsenliga betalningar påskyndas kan kassaflödet för små och medelstora företag ytterligare förbättras. Nygrundade uppstartsföretag och expanderande företag kan behöva särskilt stöd, t.ex. i form av aktieposter som innehas av offentliga institutioner och incitament för riskkapitalfonder att öka sina investeringar i dessa företag. På så sätt kan kanske en panikförsäljning av strategiskt viktiga europeiska företag undvikas. Enligt villkoren och vad som tillåts i den tillfälliga ramen för statliga stödåtgärder
                  9
                bör stöd som tillhandahålls genom eget kapital eller kapital likställt med eget kapital säkerställas för alla företag
                  10
                och inte enbart för de företag som uppfyller kommissionens definition
                  11
                på små och medelstora företag. Enskilda och företag bör även i fortsättningen ha tillträde till effektiva och digitala offentliga tjänster.

               (21)För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att bli viktigt att tidigarelägga färdigutvecklade projekt för offentlig investering och gynna privata investeringar, bland annat genom relevanta reformer. Riktade politiska åtgärder, bl.a. investeringar i sektorer med de största förutsättningarna att skapa en eventuell tillväxt för ekonomin som helhet, kan bidra till att möta de utmaningar som blivit större till följd av den aktuella krisen. Framför allt kan investeringar i FoU, som ingår i den uppdragsinriktade politiken för viktiga sektorer och innovation (Missies voor het topsectoren- en innovatiebeleid)
                  12
               , och humankapital stödja långsiktig produktionstillväxt och upprätthålla en stor innovationsförmåga. Detta gäller framför allt för uppstartsföretag och expanderande företag samt innovativa små och medelstora företag som är viktiga för att förbättra konkurrenskraften och skapa sysselsättning. Investeringar i initiativ från det nederländska klimatavtalet och den nationella energi- och klimatplanen för att motverka klimatförändringarna och främja energiomställningen kan aktivt bidra till bredare samhällsmål, bl.a. behovet av att säkerställa en hållbar och resurseffektiv ekonomisk tillväxt. Även om Nederländerna är en föregångare när det gäller att minska koldioxidutsläppen inom transportsektorn ligger dessutom användningen av förnybar energi inom transporten under EU-genomsnittet. Slutligen behövs investeringar i nya bostäder för att lindra bostadsbristen. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning för perioden 2021–2027 kan hjälpa Nederländerna att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de territorier som anges i bilaga D till landsrapporten. Detta skulle ge Nederländerna möjlighet att på bästa sätt använda fonden.

               (22)Teknisk och digital kompetens och kvalificerad personal är viktiga för innovationsförmågan och en hållbar och inkluderande produktivitetsökning i den nederländska ekonomin. Investeringar i grundläggande och/eller digitala kunskaper, utbildning och vidareutbildning, bl.a. kompetensutveckling och omskolning för alla, är fortsatt viktiga för att förbättra tillträdet till arbetsmarknaden, framför allt för att öka anställbarheten för dem som befinner sig i utkanten av arbetsmarknaden (inbegripet personer med migrantbakgrund och personer med funktionsnedsättning), samtidigt som lika möjligheter för alla och aktiv inkludering uppmärksammas.

               (23)Även om Nederländerna har vidtagit åtgärder mot aggressiv skatteplanering genom att genomföra internationella och europeiska initiativ som man tidigare kommit överens om, tyder den stora andelen utdelning, royalties och räntor som görs via Nederländerna på att landets skattebestämmelser utnyttjas av företag med aggressiv skatteplanering. En stor del av de utländska direktinvesteringarna innehas av ”företag för särskilda ändamål”. Det faktum att ingen källskatt uppbärs för royalties och räntor (dvs. för överföringar från personer bosatta i EU till personer bosatta i tredjeland) kan leda till att ingen skatt över huvud taget uppbärs för de här utbetalningarna, om de heller inte omfattas av skatt i det mottagande landet. Den nyligen antagna reformen som ska genomföras från och med den 1 januari 2021 och som går ut på att källskatt under vissa omständigheter kan tas ut på royalties och räntebetalningar vid missbruk eller utbetalningar till lågskatteländer är ett positivt steg mot att minska den aggressiva skatteplaneringen. Reformens inverkan bör noga övervakas.

               (24)Ett antal finansinstitut i Nederländerna har nyligen varit inblandade i penningtvättaffärer. Trots de insatser som nyligen gjorts lyfter dessa fall fram behovet av att ytterligare öka övervakningen av finansinstitut och göra undersökningar och väcka åtal vid penningtvätt Utöver den finansiella sektorn är den nederländska ekonomin öppen för utländska direktinvesteringar och landets rättsstruktur är mycket komplex, vilket ökar riskerna för penningtvätt. Tjänsteleverantörer till truster och bolag och skatterådgivare rapporterar ytterst sällan om ovanliga transaktioner samtidigt som deras riskexponering är mycket hög, och övervakningen av dem borde därför stå i proportion till risken. Mot bakgrund av att de rättsliga strukturerna ofta är komplexa skulle ett välfungerande register över verkliga huvudmän motverka missbruk av dessa strukturer, men ett register saknas fortfarande.

               (25)Dessa rekommendationer är visserligen inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, men de landsspecifika rekommendationerna för 2019 som rådet antog den 9 juli 2019 innehöll reformer som krävs för att kunna åtgärda strukturella problem på medellång och lång sikt. De rekommendationerna är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas nästa år, inom ramen för den europeiska planeringsterminens årliga cykel. Det gäller även rekommendationer rörande investeringsrelaterade ekonomiska strategier. De senare rekommendationerna bör beaktas vid finansieringen av sammanhållningspolitikens strategiska programplanering efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna vad gäller den rådande krisen.

               (26)Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. Medlemsstaterna har utvärderat framstegen vad gäller genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling i sina nationella reformprogram för 2020. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av rekommendationerna nedan kommer Nederländerna att bidra till målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

               (27)Det är viktigt med ett nära samarbete mellan länderna i den ekonomiska och monetära unionen för att åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19. Mot bakgrund av politisk vägledning från Eurogruppen bör Nederländerna, i egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta, säkerställa att landets politik är förenlig med rekommendationerna för euroområdet och politiken i andra medlemsstater i euroområdet.

               (28)Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Nederländernas ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020 och det nationella reformprogrammet för 2020 samt uppföljningen av de rekommendationer Nederländerna har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara programmens relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Nederländerna utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

               (29)Mot bakgrund av den bedömningen har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020 och dess yttrande
                  13
                återspeglas nedan, särskilt i rekommendation 1.

               (30)Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2020 och stabilitetsprogrammet för 2020. I dessa rekommendationer beaktas behovet av att bekämpa pandemin och underlätta den ekonomiska återhämtningen som ett första nödvändigt steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. Rekommendationer som direkt behandlar de makroekonomiska obalanser som konstaterats av kommissionen enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendation 3.

               HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Nederländerna att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

               1.I enlighet med den allmänna undantagsklausulen vidta alla nödvändiga åtgärder för att effektivt hantera pandemin samt stödja ekonomin och den därpå följande återhämtningen. Så snart som de ekonomiska förhållandena tillåter det bedriva en finanspolitik som syftar till att uppnå ansvarsfulla offentliga finanser på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, och samtidigt förbättra investeringarna. Stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, bl.a. genom att lösa bristen på vårdpersonal och påskynda utvecklandet av relevanta e-hälsoverktyg.

               2.Minska arbetslösheten och de sociala följderna till följd av krisen och främja ett ändamålsenligt socialt skydd för egenföretagare.

               3.Tidigarelägga färdigutvecklade projekt för offentlig investering och främja privata investeringar för att gynna den ekonomiska återhämtningen. Styra investeringarna till den gröna och den digitala omställningen, i synnerhet utvecklingen av digitala kunskaper, en hållbar infrastruktur, ren och effektiv produktion och användning av energi samt uppdragsinriktad forskning och innovation.

               4.Till fullo åtgärda inslag i skattesystemet som underlättar aggressiv skatteplanering, i synnerhet i samband med utgående betalningar, framför allt genom att tillämpa de åtgärder som antagits och se till att de är verkningsfulla. Säkerställa effektiv tillsyn och kontroll av efterlevnaden av penningtvättsregler.

               Utfärdad i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 518 final.

                     (4)

                        EUT C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        Vårbudgetmemorandumet 2020 (Voorjaarsnota 2020), inlämnat till andra kammaren för översyn av finansminister W. Hoekstra den 25 april 2020.

                     (9)

                        EUT C 91I, 20.3.2020, s. 1.

                     (10)

                        Inklusive för uppstartsföretag och expanderande företag med konkurrenskraftiga affärsmodeller vars kassaflöden har påverkats negativt av covid-19.

                     (11)

                        COM(2020) 150 final.

                     (12)

                        Denna nya politik har som mål att ytterligare främja investeringar i FoU i syfte att nå långsiktiga mål när det gäller viktiga utmaningar i samhället som delats in i följande fyra ”uppdrag”: i) Energiomställning och hållbarhet. ii) Jordbruk, vatten och livsmedel. iii) Hälso- och sjukvård: iv) Säkerhet. Denna politik ses som ytterst viktig för att öka konkurrenskraften och tackla de sociala utmaningarna (Finansministeriet (EZK) (2018), Kamerbrief: Naar Missiegedreven Innovatiebeleid met Impact, den nederländska regeringen, Haag.)

                     (13)

                        Enligt artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.


               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 20.5.2020
            COM(2020) 502 final
            Rekommendation till
            RÅDETS REKOMMENDATION
            om Bulgariens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Bulgariens konvergensprogram 2020

               Rekommendation till

               RÅDETS REKOMMENDATION

               om Bulgariens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Bulgariens konvergensprogram 2020

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

               med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
                  1
               , särskilt artikel 9.2,

               med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser
                  2
               , särskilt artikel 6.1,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

               med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

               med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

               med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

               med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

               av följande skäl:

               (1)Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska planeringstermin för samordning av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Bulgarien var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

               (2)Landsrapporten 2020 för Bulgarien
                  3
                offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av hur väl Bulgarien hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019
                  4
               , med uppföljningen av tidigare års rekommendationer och med sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Bulgarien inte har några makroekonomiska obalanser längre. Under tidigare år förekom sårbarheter i finanssektorn i kombination med hög skuldsättning och nödlidande lån i företagssektorn. Tack vare fast politisk kurs och en gynnsam makroekonomisk miljö har risken och sårbarheten minskat ytterligare, och några obalanser kan inte längre påvisas.

               (3)Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin är en allvarlig folkhälsokris för invånare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftigt minskad konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och deras inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i Europeiska unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande
                  5
                om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen, omfattande alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

               (4)Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller vidtagit nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

               (5)Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten
                  6
               . Klausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i förordning (EG) nr 1467/97, underlättar samordningen av budgetpolitiken under en allvarlig konjunkturnedgång. I meddelandet framför kommissionen till rådet att man bedömer att det rådande läget med en allvarlig konjunkturnedgång till följd av covid-19-pandemin innebär att villkoren för att aktivera undantagsklausulen är uppfyllda. Den 23 mars 2020 godkände medlemsstaternas finansministrar kommissionens bedömning. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på rekommendation av kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Det ger medlemsstaterna möjlighet att avvika från de budgetkrav som normalt skulle gälla samtidigt som kommissionen och rådet kan vidta de nödvändiga politiska samordningsåtgärderna inom ramen för pakten.

               (6)Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa smittspridningen, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens och mildra de socioekonomiska konsekvenserna genom stödåtgärder till företag och hushåll samt för att säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att utforma de åtgärder som krävs för både en återgång till samhällen och ekonomier som fungerar normalt och till en hållbar tillväxt, där bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och man drar nytta av lärdomarna från krisen.

               (7)Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära situationer. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och en snabb och smidig återgång till fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare måste dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphöra så snart de inte längre behövs. Den nuvarande krisen har visat att det behövs krisberedskap i hälso- och sjukvården, bl.a. bättre inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. Det är centrala faktorer för arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner.

               (8)Unionens lagstiftare har redan ändrat de relevanta regelverken
                  7
                för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Ändringarna kommer att öka flexibiliteten och förenkla och effektivisera förfarandena. För att minska pressen på kassaflödena kan medlemsstaterna också använda en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Bulgarien uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa sina hårdast drabbade invånare och sektorer.

               (9)Pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer sannolikt att drabba regionerna i Bulgarien ojämnt på grund av olika specialiseringsmönster, särskilt regioner som förlitar sig på personlig direktkontakt med konsumenter. Detta innebär en stor risk för att de regionala skillnaderna ökar i Bulgarien, vilket kan förvärra den redan iakttagna tendensen mot ökande skillnader mellan huvudstaden och resten av landet och mellan stads- och landsbygdsområden. Den nuvarande situationen i kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna kräver riktade politiska insatser.

               (10)Den 30 april 2020 lade Bulgarien fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt konvergensprogram för samma år. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

               (11)Bulgarien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del.

               (12)I sitt konvergensprogram för 2020 beräknar regeringen att det samlade saldot i de offentliga finanserna försämras från ett överskott på 2,1 % av BNP 2019 till ett underskott på 3,1 % av BNP 2020. Den offentliga skuldkvoten minskade till 20,4 % 2019 och beräknas öka till 25,8 % under 2020 enligt konvergensprogrammet för 2020. De makroekonomiska och offentligfinansiella utsikterna påverkas av den höga graden av osäkerhet till följd av covid-19-pandemin.

               (13)Som reaktion på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Bulgarien antagit budgetåtgärder för att öka kapaciteten i hälso- och sjukvårdssystemet, begränsa smittspridningen och hjälpa de personer och branscher som påverkas mest. Enligt konvergensprogrammet för 2020 uppgick budgetåtgärderna till 1,3 % av BNP. Åtgärderna omfattar högre utgifter för hälso- och sjukvård samt säkerhetstjänster och sysselsättningsstöd för de krisdrabbade sektorerna. Bulgarien har dessutom aviserat åtgärder som, även om de inte påverkar budgeten direkt, kommer att bidra till likviditeten i företagen och som enligt konvergensprogrammet för 2020 uppskattas till 0,6 % av BNP. De åtgärderna omfattar garantier ställda av den statsägda bulgariska utvecklingsbanken och uppskov för bolagsskatten. Totalt sett är de åtgärder Bulgarien har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på covid-19-utbrottet. Ett fullständigt genomförande av dessa åtgärder, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot en välgenomtänkt offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

               (14)Baserat på kommissionens vårprognos 2020 beräknas Bulgariens underskott i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till 2,8 % av BNP 2020 och 1,8 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten beräknas hålla sig under 60 % av BNP 2020 och 2021.

               (15)Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av att Bulgarien planerade att överträda underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Efter en bedömning av alla relevanta faktorer blir slutsatsen i rapporten att underskottskriteriet enligt fördraget och i förordning (EG) nr 1467/1997 är uppfyllt.

               (16)Den 13 mars 2020 utlyste Bulgarien ett undantagstillstånd från den 13 mars 2020 till den 13 april 2020. Det förlängdes senare till den 13 maj 2020 och därpå till den 14 juni 2020. Den 6 april 2020 antog parlamentet ett förslag till ändring av 2020 års statsbudget, som lagts fram av regeringen. I den nya budgeten förutses ett underskott på 3,5 miljarder bulgariska lev (2,9 % av BNP) på grund av de ökade utgifterna för krisrelaterade åtgärder och den väntade minskningen av intäkterna på 2,4 miljarder. En femfaldig ökning av regeringens tak för nyemitterad skuld planeras, från 2,2 miljarder lev till 10 miljarder lev.  För att stödja hälso- och sjukvårdssystemet och hantera de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin tog Bulgarien fram ett finansiellt paket på över 870 miljoner lev från flera operativa program finansierade av de europeiska struktur- och investeringsfonderna under perioden 2014–2020.

               (17)Som svar på krisen införde Bulgarien en sysselsättningsfrämjande åtgärd som innebär att staten betalar 60 % av arbetstagarnas löner och sociala avgifter i upp till tre månader, på villkor att arbetsgivarna betalar återstoden och behåller arbetstagarna i anställning. De företag har rätt att söka stödet som direkt berörs av restriktioner kopplade till undantagstillståndet. Företag från andra sektorer, som kan visa på en nedgång med 20 % i intäkter i mars 2020 jämfört med mars 2019, är också berättigade till stöd.

               (18)Kapitalet i Bulgariens utvecklingsbank ökades för att stödja likviditeten i ekonomin. Ett anslag på 500 miljoner lev till portföljgarantier för banker väntas ge företagen flexiblare lånevillkor, och 200 miljoner lev till garantier för räntefria lån på upp till 4 500 lev ska hjälpa friställda arbetstagare utan ersättning från arbetsgivaren eller egenföretagare. Den bulgariska utvecklingsbanken kommer vidare att förvalta ett garantiprogram på 100 miljoner euro avsett för lån till de små och medelstora företag som omfattas av det operativa programmet ”Innovation och konkurrenskraft” inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden. Fondförvaltaren av finansieringsinstrument i Bulgarien (statsägda FMFIB) såg över sin portfölj och anpassar sina instrument för företagsstöd till den rådande ekonomiska verkligheten. Bulgariens centralbank införde ett paket med åtgärder på 9,3 miljarder lev, som syftar till att bevara banksystemets resiliens och stärka systemets flexibilitet för att minska de negativa effekterna av påfrestningarna på medborgare och företag.

               (19)Bulgariens ekonomi drabbades hårt av krisen, som påverkade både tjänste- och tillverkningssektorerna. De negativa effekterna förvärrades av minskad efterfrågan och utbud samt störningar i de globala värdekedjorna. De åtgärder regeringen vidtog för att klara den akuta fasen kan bidra till att mildra konsekvenserna av krisen, men det är viktigt att genomföra åtgärderna snabbt och effektivt för att skydda sysselsättningen och förbättra företagens, särskilt de små och medelstoras, samt även egenföretagarnas likviditet. Vid utformningen och genomförandet av dessa åtgärder måste banksektorns resiliens tas med i beräkningen. I överensstämmelse med kommissionens riktlinjer hävde Bulgarien exportförbud på skyddsutrustning och införde ”gröna köer” för snabba kontroller vid gränsövergångar.

               (20)Covid-19 lade ytterligare sten på bördan för det bulgariska hälso- och sjukvårdssystemet, som redan kännetecknades av knapphet till följd av låg offentlig finansiering, begränsad omfattning för sjukförsäkringen, ett lågt antal sjuksköterskor och en ojämn geografisk fördelning av vårdpersonal. Det finns därför utrymme för att stärka det bulgariska hälso- och sjukvårdssystemets allmänna resiliens, tillgänglighet och kapacitet. Om mer vård (allmän och specialiserad) kunde ges via öppenvården, även på distans, skulle det avlasta sjukhusen. Parallellt borde tester och behandling erbjudas alla, oberoende av typ av sjukförsäkring. Lämplig tillgång till vårdpersonal och till de tjänster de erbjuder borde säkras i hela landet. Det är viktigt att integrera primärvården med långvarig vård och omsorg för de äldre och de mest utsatta.

               (21)Enligt kommissionens prognos väntas arbetslösheten stiga till 7,0 % 2020 och sjunka till 5,8 % 2021. Sedan början av undantagstillståndet har arbetslösheten ökat snabbt i besöksnäringen, i stora städer och bland personer med högst sekundärutbildning. Regeringen har vidtagit åtgärder för att skydda sysselsättningen, särskilt system för korttidsarbete, som snabbt bör genomföras och stärkas ytterligare. I samarbete med arbetsmarknadens parter behövs i nuläget ett omfattande stöd till arbetsgivare och arbetstagare, inbegripet egenföretagare, för att förhindra ytterligare förluster av arbetstillfällen. Den nationella arbetsförmedlingens kapacitet och åtgärder måste förstärkas för att motverka de negativa effekterna på arbetsmarknaden. Ytterligare aktiverings-, kompetenshöjnings- och omskolningsinsatser kommer att krävas för att få människor tillbaka i arbete, och samtidigt behöver arbetskraften förberedas för de utmaningar och möjligheter som digitaliseringen medför. Krisen kan också få stora konsekvenser för arbetstagare i informell anställning, med begränsad tillgång till hälso- och sjukvård och socialt skydd. Riktade politiska åtgärder skulle kunna förhindra att oskyddade arbetstagare och de mest utsatta grupperna sjunker djupare i fattigdom och förbättra deras utkomstmöjligheter under återhämtningen.

               (22)Covid-19-krisen drabbar sårbara grupper oproportionerligt och förvärrar redan existerande sociala problem. Den del av befolkningen som riskerar fattigdom eller social utestängning var redan hög före krisen, särskilt bland barn, äldre, personer med funktionsnedsättning och romer. De sociala transfereringarna lyckas endast minska fattigdomen något. Inkomstskillnaderna var bland de högsta i EU, och skatte- och förmånssystemen var bland de sämsta på att minska skillnaderna. Krisen kräver åtgärder för att täppa till de luckor som påtalats under tidigare år, särskilt i systemet för minimiinkomst, som hör till dem i EU som lyckas sämst med att lyfta mottagare ur fattigdom. Sådant som socialt skydd för alla, även atypiska arbetstagare, egenföretagare och låginkomsthushåll, som inkomststöd, livsmedel och tillräckligt socialt stöd liksom även nödbostäder och stöd till hemlösa, är fortfarande relevant. Reformen av de sociala tjänsterna kommer att bidra till att systemet stabiliseras, och ett starkare samarbete mellan sjukvården och socialtjänsten gör det möjligt att bättre nå ut både till dem som inte klarar av att ta hand om sig själva och till personer med funktionsnedsättning. Många romska hushåll som redan befann sig i djup fattigdom före krisen behöver medlingstjänster och grundläggande tjänster och stöd.

               (23)Ett ökat utbud av utbildningstjänster och en bättre kvalificerad arbetskraft skulle också starkt underbygga återhämtningen och främja en inkluderande och hållbar tillväxt på medellång sikt. Det finns fortfarande utrymme för att förbättra utbildningens kvalitet, relevans för arbetsmarknaden och inkluderande effekt i Bulgarien. Bulgarien hör till de medlemsstater där socioekonomisk bakgrund påverkar utbildningsresultaten mest. Romernas integrering i utbildningen är fortfarande en utmaning, eftersom andelen unga med högst grundskoleutbildning är särskilt hög bland romer och i landsbygdsområden. De digitala färdigheterna ligger på en låg nivå i hela befolkningen (16–74 år), även bland ungdomar (16–19 år). Om de digitala färdigheterna blir bättre, till exempel med hjälp av fler digitala examina och läroplaner, kunde arbetskraften lättare anpassa sig till de förändringar som digitaliseringen innebär och till behovet av att distansarbeta digitalt. Samtidigt saknar fortfarande 11 % av studenterna dator och/eller internet, och 2000 lärare har ingen dator. Den nuvarande situationen med distansundervisning riskerar därför att förvärra redan stora skillnader i utbildning. Om alla studenter fick bättre digitala färdigheter och tillgång till lämplig teknisk infrastruktur kunde det varaktigt påverka deras tillgång till utbildning, särskilt för utsatta grupper, däribland romer, och bidra till att färre avbryter sina studier i förtid.

               (24)Krisen visade på den strategiska betydelsen av en effektiv offentlig förvaltning och en välfungerande digital förvaltning, inbegripet e-hälsa och e-upphandling. Reformer på området har fått stöd av EU, men genomförandet av dem går för långsamt, och detta har inverkat negativt på den offentliga sektorns förmåga att leverera under nedstängningsperioden. Bulgarien släpar därför efter när det gäller tillhandahållandet av e-tjänster, och medborgarnas och företagens användning av dem bör uppmuntras. Frågor som rör cybersäkerhet och säkerhet för kritisk infrastruktur behöver också angripas fullt ut. Om man ser framåt kommer en ändamålsenlig offentlig förvaltning att bli avgörande för rättidigt och effektivt genomförande av återhämtningsåtgärderna. Det är fortfarande i synnerhet viktigt med samarbete och samordning på alla förvaltningsnivåer, även när det gäller offentlig upphandling, koncessioner och marknadskontroll. Ett stabilare regelverk med bättre förutsägbarhet, verksam kontroll över hur politiken tillämpas och en lättare administrativ börda skulle förbättra företagsklimatet och främja investeringar, vilket har en positiv effekt på takten i återhämtningen.

               (25)För att underlätta den ekonomiska återhämtningen är det viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar, bland annat genom relevanta reformer. Krisen lyfte fram betydelsen av digitalisering och innovation, där Bulgarien och särskilt landets små och medelstora företag redovisar resultat långt under EU-genomsnittet. En viktig aspekt här är de frekvenser som ska ingå i pionjärbanden för 5G och som inte räcker för vad som krävs för snabba och ändamålsenliga 5G-tjänster. De kända problemen i systemet för forskning och högre utbildning, såsom fragmentering, låg finansiering och begränsad kunskaps- och tekniköverföring, behöver åtgärdas. Samtidigt är Bulgarien den mest resurs-, energi- och växthusgasintensiva ekonomin i EU och har enorma investeringsbehov på energi- och klimatområdet för att underlätta omställningen till ett kolsnålt samhälle på det sätt som beskrivs i Bulgariens nationella energi- och klimatplan.

               (26)Omställningsarbetet med Bulgariens höga energiintensitet, alltför stora tillit till fossila bränslen och ineffektiva användning av energi och resurser befinner sig i ett mycket inledande skede. I den nationella energi- och klimatplanen betonas Bulgariens åtagande att mot bakgrund av den europeiska gröna given fasa ut fossila bränslen i sin ekonomi fram till 2050, men den innehåller också information om att Bulgarien tänker förbli beroende av inhemska brunkolskällor fram till 2050 och därefter. Bulgariens infrastruktur för transporter ligger fortfarande under EU-genomsnittet i täckning och kvalitet, och det transeuropeiska transportnätet är ännu ofärdigt. Nätverket av multimodala plattformar, vissa järnvägs- och vägavsnitt liksom såväl de europeiska trafikledningssystemen för tåg som de intelligenta transportsystemen är fortfarande underutvecklade. Viktiga miljöfrågor måste tas itu med, eftersom de inverkar på hållbar tillväxt och skapar extra hälsorisker under covid-19-krisen. Bulgarien är bland medlemsstaterna med flest miljörelaterade dödsfall, och avfallshantering och efterlevnad av kraven på uppsamling och rening av avloppsvatten från tätbebyggelse fortsätter att vara en utmaning. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning för perioden 2021–2027 kan hjälpa Bulgarien att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de territorier som anges i bilaga D till landsrapporten
                  8
               . Detta skulle ge Bulgarien möjlighet att på bästa sätt använda fonden.

               (27)Ett väl fungerande regelverk vid insolvens kommer att bli viktigt för att den reala ekonomin ska klara återhämtningen efter covid-19-krisen, eftersom den kan leda till att konkurserna ökar kraftigt.  Ett sådant regelverk kunde också göra det lättare att snabbare avveckla nödlidande lån och därmed förhindra att de ökar. Samtidigt leder regelverkets tandlöshet till långdragna och dyra insolvensförfaranden. I juni 2019 antogs en färdplan för insolvens, som redovisar relevanta brister. Bulgarien har börjat genomföra den och håller på att förbereda uppföljningsåtgärder, bland annat lagstiftningsändringar och kapacitetsuppbyggande verksamhet.

               (28)Bulgarien antog flera lagar 2019 i syfte att införliva det fjärde och det femte penningtvättsdirektivet. Genomförandet är uppskjutet. Den nyligen avslutade nationella riskbedömningen visar på brister som kräver brådskande insatser för att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism. De risker som är förknippade med att tillåta att medborgarskap köps med investeringsprogram och virtuella tillgångar har ännu inte utvärderats ordentligt. Åtgärder som borgar för en verksam tillämpning av regelverket mot penningtvätt behöver tas fram och sättas i verket av de ansvariga enheterna. Regelverket för bekämpning av penningtvätt har endast genomförts i begränsad utsträckning och efterlevnaden har inte säkerställts tillräckligt väl. Användningen finansunderrättelser har varit otillräcklig.

               (29)Dessa rekommendationer är visserligen inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, men de landsspecifika rekommendationerna för 2019 som rådet antog den 9 juli 2019 innehöll reformer som krävs för att kunna åtgärda strukturella problem på medellång och lång sikt. De rekommendationerna är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas nästa år, inom ramen för den europeiska planeringsterminens årliga cykel. Det gäller även rekommendationer rörande investeringsrelaterade ekonomiska strategier. De senare rekommendationerna bör beaktas vid finansieringen av sammanhållningspolitikens strategiska programplanering efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna vad gäller den rådande krisen.

               (30)Bulgariens banker är allmänt sett lönsamma och har god kapitaltäckning. Trots en viss nedgång under de senaste åren ligger andelen nödlidande lån på 7,2 % tredje kvartalet 2019 och förblir bland de högsta i EU, särskilt bland icke-finansiella företag och inhemskt ägda banker, vilket innebär att det fortfarande är viktigt med ytterligare insatser för att främja en fungerande sekundärmarknad för nödlidande lån. Avsättningarna för nödlidande lån har minskat sedan slutet av 2018, ibland i kombination med alltför låga avsättningar för befintliga längesedan förfallna nödlidande lån. Europeiska centralbankens heltäckande bedömning visade att två banker behöver öka kapitalet. Ökningen håller på att slutföras. Ökade tillskott av likviditet från bankerna för att mildra effekterna av covid-19-krisen och få fart på den ekonomiska tillväxten bör kopplas till att bankerna gör bedömningar av kreditrisken och är försiktiga i sin värdering, tillämpar en sund värderingspraxis och rapporterar noggrant om en eventuell försämring av tillgångarnas kvalitet.

               (31)Kommissionen övervakar Bulgariens framsteg när det gäller reformen av rättsväsendet och kampen mot korruption inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen. I den senaste rapporten inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen från oktober 2019 konstaterades att Bulgariens framsteg är tillräckliga för att uppfylla de åtaganden Bulgarien gjorde vid tidpunkten för anslutningen till EU. Bulgarien har genomfört en omfattande reform av sitt regelverk mot korruption, men nu behövs övertygande resultat i form av fällande domar i korruptionsmål på hög nivå för att befästa allmänhetens förtroende. Dessutom kvarstår ett antal utmaningar, särskilt resultatinriktade brottsutredningar, jämn arbetsfördelning mellan domstolarna och rationalisering av åklagarmyndigheten på lokal nivå. Detta är sådant som övervakas med hjälp av samarbets- och kontrollmekanismen. Inom ramen för den mekanismen fortsätter kommissionen att övervaka reformen av rättsväsendet och kampen mot korruption i Bulgarien. Därför omfattas de områdena inte av de landsspecifika rekommendationerna för Bulgarien, men de har betydelse för utvecklingen av en positiv socioekonomisk miljö i landet.

               (32)Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. Medlemsstaterna har utvärderat framstegen vad gäller genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling i sina nationella reformprogram för 2020. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av rekommendationerna nedan kommer Bulgarien att bidra till framsteg mot uppfyllandet av målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

               (33)Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Bulgariens ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt konvergensprogrammet för 2020 och det nationella reformprogrammet för 2020 samt uppföljningen av de rekommendationer Bulgarien har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara programmens relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Bulgarien utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

               (34)Mot bakgrund av den bedömningen har rådet granskat konvergensprogrammet för 2020 och dess yttrande
                  9
                återspeglas nedan, särskilt i rekommendation 1.

               HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Bulgarien att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

               1.I enlighet med den allmänna undantagsklausulen vidta alla nödvändiga åtgärder för att effektivt åtgärda pandemin samt stödja ekonomin och den därpå följande återhämtningen. Så snart som de ekonomiska förhållandena tillåter det bedriva en finanspolitik som syftar till att uppnå ansvarsfulla offentliga finanser på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, och samtidigt förbättra investeringarna. Mobilisera tillräckliga ekonomiska resurser för att stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, tillgänglighet och kapacitet samt säkerställa jämn geografisk fördelning av bemanningen i hälso- och sjukvården.

               2.Säkerställa tillräckligt socialt skydd och grundläggande tjänster för alla och stärka den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Förbättra tillgången till distansarbete och främja digital kompetens och jämlik tillgång till utbildning. Åtgärda bristerna i systemet med minimiinkomster.

               3.Rationalisera och påskynda förfarandena för att ge verksamt stöd till små och medelstora företag och egenföretagare, och samtidigt se till att de får fortsatt tillgång till finansiering och flexibla betalningsvillkor. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att främja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på grön och digital omställning, särskilt på ren och effektiv produktion liksom användning av energi och resurser, miljöinfrastruktur och hållbara transporter, vilket kommer att bidra till en gradvis utfasning av fossila bränslen i ekonomin, även i kolregioner.

               4.Minimera företagens administrativa börda genom att förbättra den offentliga förvaltningens resultatorientering och stärka den digitala förvaltningen. Säkerställa verksam funktion för insolvensregelverket. Intensifiera ansträngningarna att säkerställa lämplig riskbedömning, riskreducering, faktisk övervakning och efterlevnad av ramen för bekämpning av penningtvätt.

               Utfärdad i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 501 final.

                     (4)

                        EUT C 301, 5.9.2019, s. 117–122.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        SWD(2020) 501 final.

                     (9)

                        Enligt artikel 9.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.