title: Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Ungerns nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Ungerns konvergensprogram 2020 2020/C 282/17

text:
               26.8.2020

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 282/107

      RÅDETS REKOMMENDATION
      av den 20 juli 2020
      om Ungerns nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Ungerns konvergensprogram 2020
      (2020/C 282/17)
      EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,
      med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.2,
      med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,
      med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,
      med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,
      med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,
      med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,
      med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,
      med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Ungern inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

                  (2)

                  Landsrapporten 2020 för Ungern offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Ungerns framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Ungerns framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål.

                  (3)

                  Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

                  (4)

                  Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

                  (5)

                  Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

                  (6)

                  Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

                  (7)

                  Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

                  (8)

                  Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Ungern uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

                  (9)

                  Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan regioner på grund av olika specialiseringsmönster – i synnerhet i regioner som saknar viktiga tillgångar eller som tydligt förlitar sig på sektorer som är beroende av personlig direktkontakt med konsumenter. Detta medför en betydande risk för ökande territoriella ojämlikheter inom Ungern, vilket förvärrar den trend mot växande skillnader mellan stads- och landsbygdsområden som redan iakttagits. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

                  (10)

                  Ungern lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 5 maj 2020 och sitt konvergensprogram för samma år den 4 maj 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

                  (11)

                  Ungern omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet.

                  (12)

                  Den 14 juni 2019 rekommenderade rådet Ungern att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna (7) inte överstiger 3,3 % 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 1,0 % av bruttonationalprodukten (BNP). Kommissionens samlade bedömning bekräftar att det är en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet 2019 och sammantaget under 2018 och 2019. Eftersom den allmänna undantagsklausulen aktiverats är det emellertid inte motiverat med fler åtgärder enligt förfarandet vid betydande avvikelser för Ungern.

                  (13)

                  Enligt konvergensprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 2,0 % av BNP 2019 till ett underskott på 3,8 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 2,7 % av BNP 2021 och gradvis nå 1,0 % av BNP till 2024. Efter att ha sjunkit till 66,3 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 72,6 % 2020 enligt konvergensprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. Det finns underliggande risker för budgetprognoserna, närmare bestämt risker kopplade till högre utgifter än beräknat (i linje med tidigare trender i fråga om stora utgifter i slutet av året) liksom eventuellt lägre inkomster än väntat eftersom prognosen verkar förlita sig på vissa oförutsedda inkomster.

                  (14)

                  Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Ungern antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt konvergensprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 2,8 % av BNP 2020 och finansieras helt genom en omfördelning av utgifter inom ramen för budgeten, reserver och nya skatter. Detta omfattar åtgärder i syfte att stödja arbetsmarknaden, skattelättnader för företag och kostnader i samband med hälsokrisen. Ytterligare åtgärder till stöd för återhämtningen (1,4 % av BNP) och arbetsmarknaden (0,4 % av BNP) har aviserats men har ännu inte specificerats. Dessutom har Ungern vidtagit åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen och som enligt konvergensprogrammet för 2020 uppskattas till 1,5 % av BNP. Myndigheterna arbetar på ytterligare åtgärder till ett värde av 0,3 % av BNP. De åtgärderna omfattar kreditgarantiprogram och statligt garanterade lån. Den övergripande budgeteffekten av de finanspolitiska åtgärder som rapporteras i 2020 års konvergensprogram skiljer sig från den i kommissionens vårprognos 2020 eftersom kommissionen endast bedömde och beaktade de åtgärder som var tillräckligt specificerade. Sammantaget ligger de åtgärder som Ungern har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. En fullständig bedömning och ett vidtagande av alla de aviserade nödåtgärderna och finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

                  (15)

                  På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Ungerns saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -5,2 % av BNP 2020 och -4,0 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 75,0 % av BNP 2020.

                  (16)

                  Den 14 juni 2019 konstaterade rådet i enlighet med artikel 121.4 i fördraget att en betydande avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet förelåg i Ungern 2018. Med anledning av den betydande avvikelse som konstaterats utfärdade rådet den 14 juni 2019 en rekommendation (8) till Ungern om att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen i de primära offentliga nettoutgifterna inte skulle överstiga 3,3 % 2019 och 4,7 % 2020, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 1,0 respektive 0,75 % av BNP. Den 5 december 2019 antog rådet beslut (EU) 2019/2172 (9), där det fastställdes att Ungern inte hade vidtagit effektiva åtgärder till följd av rådets rekommendation av den 14 juni 2019, och utfärdade en reviderad rekommendation (10). I rekommendationen av den 5 december 2019 uppmanade rådet Ungern att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen i primära offentliga nettoutgifter inte skulle överstiga 4,7 % 2020, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,75 % av BNP 2020. På grundval av kommissionens samlade bedömning och mot bakgrund av aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen för 2020, som medger ett tillfälligt avsteg från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, anses Ungern ha vidtagit effektiva åtgärder till följd av rekommendationen av den 5 december 2019.

                  (17)

                  Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Ungerns planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt.

                  (18)

                  Den 11 mars 2020 utlyste regeringen undantagstillstånd. Den 12 mars stängdes gränserna för resenärer, med undantag för återvändande medborgare och invånare i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet samt gränspendlare. Varutransit var fortfarande tillåtet. De 16 mars 2020 stängdes förskolor, skolor och universitet och distansundervisning på nätet inleddes. Den 17 mars 2020 tvingades icke-nödvändiga affärer stänga 15.00 och restauranger fick endast vara öppna för avhämtning. Ett partiellt utegångsförbud infördes den 28 mars 2020, vilket innebar att människor endast fick lämna sin bostad om de hade vederbörligen giltiga skäl och om de höll avståndet till andra människor. Före covid-19-utbrottet var den ungerska ekonomin på väg mot en gradvis avmattning efter flera år av enastående tillväxt. BNP i fasta priser steg med 4,9 % under 2019. Efter virusutbrottet infördes relativt snabbt åtgärder för att begränsa spridningen och antalet officiella fall har hittills varit begränsat. Den globala recessionen förväntas dock drabba exporten särskilt hårt på grund av de mycket konjunkturkänsliga industriernas dominerande ställning, exempelvis bilindustrin. Recessionen förväntas också drabba tjänster inom turism och transport, som påverkas starkt av reserestriktionerna. En stark recession förväntades starta i mars och sedan förväntas en gradvis ekonomisk återhämtning från och med andra hälften av året när åtgärderna för att begränsa spridningen successivt förväntas lätta. Arbetslösheten kan komma att stiga snabbt på grund av flexibiliteten på arbetsmarknaden. Det ekonomiska resultatet under 2020 kommer att bero på hur lång isoleringsperioden blir och på de ekonomisk-politiska åtgärderna. I kommissionens vårprognos 2020 beräknas en minskning på 7 % av BNP i fasta priser 2020, följt av en återhämtning på 6 % 2021.

                  (19)

                  Regeringen har sedan mitten av mars i flera omgångar aviserat åtgärder för att mildra de sociala och ekonomiska konsekvenserna av covid-19-krisen. Centralbanken har antagit åtgärder för att tillhandahålla likviditet till finanssektorn. Andra likviditetshöjande åtgärder för hushåll och företag har vidtagits, bland annat a) ett betalningsmoratorium till och med den 31 december 2020 för lån och finansiella leasingavtal för företag och hushåll och b) ett räntetak för konsumentkrediter. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. Ytterligare åtgärder har vidtagits, främst inriktade på de sektorer som drabbats hårdast av krisen, som turism och tjänster. Det gäller bland annat tillfälliga skattesänkningar och skattebefrielser, investeringsbidrag, infrastrukturutveckling, subventionerade och garanterade lån samt kapitalprogram. För att rädda arbetstillfällen har regeringen infört två typer av arbetsmarknadsåtgärder. Systemet för korttidsarbete täcker upp till 70 % av lönebortfallet under 3 månader på vissa villkor, och ett särskilt lönebidrag inriktas på personal inom forskning och utveckling. Regeringen flyttade fram en tidigare planerad sänkning av socialförsäkringsavgifterna med ett kvartal och aviserade ett engångstillägg till lönerna inom hälso- och sjukvårdssektorn. Även om dessa finanspolitiska åtgärder syftar till att stödja företag och rädda arbetstillfällen är omfattningen och täckningen fortfarande begränsad jämfört med de åtgärder som vidtagits av de flesta andra medlemsstater. Dessutom planeras att de ska finansieras genom omfördelningar över budgetposter och nyligen höjda skatter, och de förväntas därmed få begränsad effekt ur ett makroekonomiskt stabiliseringsperspektiv.

                  (20)

                  Vissa aspekter av hälsoresultaten är fortfarande sämre än i de flesta medlemsstater, vilket i synnerhet återspeglar den höga förekomsten av riskfaktorer i befolkningen och hälso- och sjukvårdens begränsade ändamålsenlighet. Den offentliga andelen av hälso- och sjukvårdsutgifterna i Ungern är betydligt lägre än unionsgenomsnittet. Även om vårdbehoven till största delen tillgodoses är antalet personer som måste betala sina sjukvårdskostnader ur egen ficka högre än unionsgenomsnittet, och de är i allt högre grad tvungna att använda sig av privata hälso- och sjukvårdstjänster. Detta förvärrar riskerna för ekonomiska svårigheter för de ungerska hushållen, vilket får återverkningar på den sociala rättvisan och hälsoresultaten. Ytterligare investeringar och omfattande reformer är nödvändiga om man ska kunna rationalisera resursanvändningen inom sjukvården, minska ojämlikheterna i tillgång och öka vårdkvaliteten. Den förebyggande vården och primärvården är underfinansierade och deras potential att förbättra kvaliteten, tillgången och kostnadseffektiviteten inom hälso- och sjukvården är fortfarande underutnyttjad. Även om myndigheterna har börjat arbeta för att lindra Ungerns betydande brist på hälso- och sjukvårdspersonal, hindras fortfarande tillgången till vård av regionala skillnader i fördelningen av hälso- och sjukvårdspersonalen. Det gäller särskilt i vissa områden och vissa utsatta grupper, som marginaliserade romer, men också personer med funktionsnedsättning ställs inför särskilda hinder. Inför den efterfrågechock för hälso- och sjukvårdssystemen som covid-19-pandemin orsakade, krävs snabba åtgärder för att ta itu med dessa strukturella utmaningar och öka det ungerska hälso- och sjukvårdssystemets resiliens.

                  (21)

                  De socioekonomiska konsekvenserna av utbrottet kan vara betydande och effekten av regeringsdekretet av den 18 mars 2020, som tillåter bilateralt avtalade avvikelser från arbetslagstiftningen, måste fortfarande bedömas. Enligt kommissionens prognos väntas arbetslösheten öka till 7,0 % 2020 och återhämta sig till 6,1 % 2021. En stor del av den ungerska ekonomin utgörs av sektorer som drabbats ytterst hårt av krisen. Det handlar om sektorer som sysselsätter låg- och medelutbildade arbetstagare med mycket flexibla anställningsavtal. Fram till början av 2020 fortsatte den totala sysselsättningsgraden att öka i ett läge med stark ekonomisk expansion, men det har inte gynnat alla grupper i lika hög grad. Skillnaderna i sysselsättning mellan olika kompetensgrupper och mellan män och kvinnor är fortfarande stor i jämförelse med unionsgenomsnittet, och den sistnämnda beror delvis på begränsad tillgång till barnomsorg av god kvalitet. Det offentliga sysselsättningsprogrammet är inte ändamålsenligt när det gäller att få deltagarna i arbete på den primära arbetsmarknaden och är fortfarande omfattande trots att det har skurits ned. Det finns utrymme för att stärka andra politikområden för att på ett ändamålsenligt sätt hjälpa arbetslösa eller personer som står utanför arbetsmarknaden att hitta arbete eller få tillgång till utbildning för att förbättra politikens målinriktning. Utbetalningsperioden på högst tre månader för arbetslöshetsersättning är den kortaste i unionen och ligger, även under gynnsamma ekonomiska förhållanden, långt under den genomsnittliga tid som behövs för att hitta ett arbete. I linje med principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter ska program för socialt skydd och sociala åtgärder skydda dem som löper risk att förlora jobbet samt egenföretagare och arbetslösa. System för korttidsarbete, där de anställda får inkomststöd från staten för de timmarna de inte arbetar, är ett bra sätt att skydda sysselsättningen. Under pandemin är korttidsarbete effektivast om administrationen är snabb och enkel och tillgången inte begränsas till vissa sektorer eller företagstyper.

                  (22)

                  Även om Ungerns övergripande situation vad gäller fattigdom hade förbättrats före krisen, kan situationen snabbt ändras under nedgången. Inkomstskillnaderna ökade under det senaste årtiondet, delvis på grund av förändringar i skatte- och bidragssystemen. Även före covid-19-utbrottet var såväl den allvarliga materiella fattigdomen som den materiella och sociala fattigdomen hög, särskilt bland hushåll med många barn och bland den romska befolkningen. Bristen på kommunala, subventionerande lägenheter och ekonomiskt stöd till hyresgäster hindrar rörligheten. Den garanterade minimiinkomsten är nominellt oförändrad sedan 2012 och är en av de lägsta i unionen. Pandemin förväntas slå hårdast mot de sårbara grupper som saknar tillgång till vård och grundläggande tjänster och som bor i överbefolkade hushåll. När ekonomierna har återhämtat sig kommer det att behövas åtgärder som främjar dessa gruppers aktivering och integrering på arbetsmarknaden. Även före krisen låg utbildningsresultaten under unionsgenomsnittet och påverkades starkt av elevernas socioekonomiska bakgrund. Andelen unga med högst grundskoleutbildning var hög, särskilt bland romska elever. Sårbara gruppers låga deltagande i kvalitetsutbildning utgör en försutten chans att bygga upp humankapital och social sammanhållning. Lärarlönerna är bland de lägsta i unionen. Det låga antalet studenter som deltar i högre utbildning ligger inte i linje med den stora efterfrågan på högkvalificerade arbetstagare. Den oväntade övergången till distansutbildning kommer troligen att öka ojämlikheten ytterligare. Bevis från de årliga nationella kompetensproven tyder på att många elever är svåra att nå ut till med digital undervisning eftersom de saknar digitala verktyg. Dessutom får studerande från mindre gynnade miljöer en negativ upplevelse av distansundervisning på grund av överbefolkade hushåll och låg utbildning hos föräldrarna. Nyligen genomförda och pågående investeringar i digitalisering av utbildningen har varit viktiga och måste fortsätta.

                  (23)

                  I samband med covid-19-krisen är det särskilt viktigt att säkerställa att kritisk infrastruktur och den fria rörligheten för varor fungerar på hela den inre marknaden och att i samarbete med angränsande länder övervaka och säkerställa att leveranskedjorna fungerar korrekt. Ungern är en liten öppen ekonomi med intensiv gränsöverskridande transport av varor. Dessutom arbetar många ungrare utomlands och pendlar varje vecka. Ungern kan också behöva gränsarbetare för säsongsarbete i jordbruket. De reserestriktioner som finns just nu kan försena rörligheten för varor och arbetstagare men skulle kunna mildras om man införde gröna körfält vid gränserna.

                  (24)

                  Inom tjänstesektorn är detaljhandeln en av de sektorer som påverkats mest på grund av de åtgärder som hindrade många företag från att bedriva verksamhet eller avsevärt begränsade deras verksamhet. Flexibel regeltillämpning skulle kunna bidra till detaljhandelns återhämtning efter covid-19-krisen. Ungern har det högsta antalet reglerade yrken i unionen. Professionella tjänster kommer att spela en viktig roll då landet ska ta sig ur och återhämta sig från krisen. Det är därför ytterst viktigt att de som drabbats särskilt hårt av krisen, i synnerhet små och medelstora företag och mikroföretag, däribland enskilda firmor, får smidig tillgång till och kan utöva sina yrken, genom att regelverken och tillhörande administrativa förfaranden rationaliseras. Likviditetsstöd till företag genom lån och garantier, med tonvikt på små och medelstora företag, är av yttersta vikt, och mellanhänderna måste också fördela stödet snabbt och effektivt till företagen. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. Att tillåta att skatter och sociala avgifter betalas senare och se till att offentliga myndigheter verkställer avtalsenliga utbetalningar tidigare kan också bidra till att förbättra de små och medelstora företagens kassaflöde. Nybildade uppstartsföretag och expanderande företag kan behöva särskilt stöd, t.ex. incitament för riskkapitalfonder att öka sina investeringar i dessa företag. Sådana stödåtgärder kan också bidra till att undvika panikförsäljning av strategiskt viktiga europeiska företag.

                  (25)

                  Forskning och innovation är en viktig drivkraft för långsiktig tillväxt och konkurrenskraft. Ungern rankas som en måttlig innovatör. Bristen på högkvalificerad arbetskraft är ett stort hinder för innovation. Utgifterna för forskning och utveckling ökar sakta och har i huvudsak drivits på av näringslivet, som får det största offentliga stödet i unionen. Utgifterna för forskning och utveckling i den offentliga sektorn har dock minskat under det senaste årtiondet. Investeringar i innovativa små och medelstora företag samt ett stärkt samarbete mellan företagen, forskningssektorn, den akademiska världen och den offentliga sektorn ökar landets forsknings- och innovationskapacitet, vilket har efterfrågats under covid-19-krisen. Investeringar i offentlig forskning och innovation och en stödjande forskningsmiljö är nödvändigt för återhämtningen.

                  (26)

                  För att stödja den ekonomiska återhämtningen är det viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar, bland annat genom relevanta reformer. Enligt Ungerns nationella energi- och klimatplan krävs investeringar för att motverka klimatförändringarna och klara av energiomställningen. Tillsammans med investeringar i digitalisering och i den gröna omställningen kommer det att göra den ungerska ekonomin mer hållbar och motståndskraftig när landet väl har återhämtat sig från krisen. För närvarande är energieffektiviteten i bostadssektorn låg, viket också bidrar till luftföroreningar. De ständiga brotten mot luftkvalitetsnormerna får allvarliga konsekvenser för hälsa och miljö. De huvudsakliga källorna till luftföroreningar är förbränning av fast bränsle i bostäder samt utsläpp från jordbruk och transporter. Endast 1 % av den inhemska bruttoenergiförbrukningen täcks av förnybara energikällor och den mycket förorenande biomassan utgör omkring 10 %. Från att ha legat på en låg nivå har antalet solenergianläggningar ökat snabbt. I enlighet med sin nationella energi- och klimatplan och långsiktiga klimatneutralitet avser Ungern att förlita sig mer på förnybara energikällor, främst solenergi. I den nuvarande ekonomiska situationen kan energipolitiken generera grön tillväxt och kan bidra till den ekonomiska återhämtningen. Trafikstockningar var en växande utmaning fram till covid-19-utbrottet och medförde negativa ekonomiska effekter och ökade utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar. Ökade möjligheter till distansarbete och attraktiva kollektivtrafiksystem skulle också bidra till att minska transporternas miljöpåverkan. Den cirkulära ekonomin befinner sig fortfarande i en inledningsfas, återvinningen av kommunalt avfall är underutvecklad och de ekonomiska instrumenten ger inte tillräckliga incitament. Deponering är fortfarande den vanligaste metoden för avfallshantering. Vattenkvaliteten och vattenförsörjningen utgör fortfarande problem. De digitala färdigheterna och användningen av digital teknik i företag och offentliga tjänster i Ungern ligger fortfarande under unionsgenomsnittet. Satsningar bör också göras på invånarnas och företagens tillgång till effektiva digitala offentliga tjänster. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Ungern att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Ungern möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

                  (27)

                  Varaktigheten för det undantagstillstånd som utlystes den 11 mars 2020 är inte fastställd och regeringen har rätt att bestämma om det ska fortsätta eller avslutas. De konkreta åtgärder som regeringen har vidtagit gäller fram till dess att undantagstillståndet avslutas. Den 30 mars 2020 antog det ungerska parlamentet en ny lag som gör det möjligt för regeringen att genom dekret åsidosätta vilken lag som helst. De krisbefogenheter som beviljats tycks vara mer omfattande än de som vidtagits i andra medlemsstater med tanke på den kombinerade effekten av brett definierade befogenheter och avsaknaden av en tydlig tidsgräns. Vissa krisåtgärder som vidtagits med dessa befogenheter väcker frågor om huruvida de är nödvändiga och proportionella och hur de påverkar affärsverksamheten och lagstiftningens stabilitet. Till de åtgärderna hör tillåtelse att avvika från arbetslagstiftningen, utplacering av militära sambandsmän på strategiska företag och placering av ett börsnoterat företag under statlig övervakning. Den 26 maj 2020 lade regeringen fram ett lagförslag i det ungerska parlamentet, enligt vilket regeringen uppmanades att avsluta undantagstillståndet och som skulle upphäva lagen av den 30 mars 2020 när undantagstillståndet avslutas. Enligt grundlagen har regeringen rätt att besluta om att undantagstillståndet ska avslutas. Att rättsväsendets oberoende stärks är också avgörande för en effektiv tillsyn över de aktuella krisåtgärderna.

                  (28)

                  Arbetsmarknadens parter har under senare år i otillräcklig grad deltagit i politiska initiativ och genomförandet av dem, vilket har försvagat kvaliteten och förutsägbarheten i beslutsfattandet och ökat riskerna för politiska misstag. Samråd och konsekvensbedömningar har vid upprepade tillfällen förbisetts genom tillämpning av särskilda lagstiftningsförfaranden, såsom enskilda medlemmars lagförslag eller brådskande förfaranden. Berörda parters deltagande har försvagats ytterligare under det nuvarande systemet med regeringsdekret, särskilt mot bakgrund av det regeringsdekret av den 18 mars 2020 som tillåter bilaterala undantag från arbetslagstiftningen.

                  (29)

                  Avsaknaden av konkurrens är fortfarande ett stort problem, eftersom ökad konkurrens är en viktig lösning för att hantera krisen, stimulera småföretagssektorn och hjälpa ekonomin till en nystart. Trots de nya ändringarna av lagstiftningen och digitaliseringen av den offentliga upphandlingen, leder närmare hälften av alla offentliga anbud ändå bara till att ett enda bud lämnas. Det höga antalet upphandlingar med bara ett bud undergräver ändamålsenligheten i det offentliga upphandlingssystemet. En professionalisering av den offentliga upphandlingen skulle kunna bidra till att förbättra efterlevnaden av unionens regler och möjliggöra strategisk upphandling. Kommissionens revisioner av offentlig upphandling som rör projekt som medfinansieras av unionen och som genomförts på senare år har visat på systematiska brister och svagheter i kontrollen av den offentliga upphandlingen. Under 2019 ålade kommissionen Ungern att betala cirka 1 miljard euro i finansiella korrigeringar på grund av dessa brister.

                  (30)

                  Åtgärder mot aggressiv skatteplanering är en förutsättning för att skattesystemen ska kunna bli effektivare och rättvisare. Skattebetalarnas aggressiva skatteplanering får spridningseffekter mellan medlemsstaterna och kräver att unionslagstiftningen kompletteras med samordnade nationella åtgärder. Ungern har vidtagit åtgärder mot aggressiv skatteplanering genom att genomföra tidigare överenskomna internationella och europeiska initiativ, men det faktum att ingen källskatt uppbärs för utgående inkomster till finansiella offshore-centrum skulle kunna utgöra ett sätt att få ut förtjänster från unionen utan att betala sin skäliga andel av skatterna. Även om de utgående inkomsterna som royalties, räntor och utdelningar till offshore-finanscentrum var relativt små under 2013–2017, uppvisar Ungern volatila och relativt höga in- och utflöden av kapital genom specialföretag, vilket tyder på en potentiell sårbarhet för aggressiv skatteplanering.

                  (31)

                  Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

                  (32)

                  Korruption, åtkomst till offentlig information och mediefrihet orsakade oro redan före krisen. Dessa områden är ännu mer utsatta för ytterligare försämring i det aktuella undantagstillståndet eftersom kontrollmekanismerna har försvagats. Utredningar och åtal verkar vara mindre ändamålsenliga i Ungern än i andra medlemsstater. Det saknas bestämda, systematiska åtgärder för att väcka åtal mot korruption på hög nivå. Ansvarsskyldighet för beslut om att avsluta utredningar är fortfarande ett problem, eftersom det inte finns några verkningsfulla rättsmedel mot åklagarmyndighetens beslut att inte väcka åtal för påstådd brottslig verksamhet. Begräsningar av tillgången till information utgör fortfarande ett hinder för att bekämpa korruption. Avskräckande metoder för att komma åt offentlig information kan hindra medborgare och icke-statliga organisationer från att utöva sina konstitutionella rättigheter.

                  (33)

                  Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Ungern att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

                  (34)

                  Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Ungerns ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt konvergensprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Ungern har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Ungern utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

                  (35)

                  Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2020, och dess yttrande (11) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Ungern att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

                  1.

                  Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Ta itu med bristen på sjukvårdspersonal och säkerställa tillräcklig tillgång till viktiga medicinska produkter och infrastruktur för att öka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens. Förbättra tillgången till förebyggande vård och primärvård.

                  2.

                  Skydda sysselsättningen genom bättre system för korttidsarbete och ändamålsenliga aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder och förlänga perioden för arbetslöshetsersättning. Förbättra tillräckligheten för det sociala biståndet och säkerställa tillgång till grundläggande tjänster och utbildning av god kvalitet för alla.

                  3.

                  Säkerställa likviditetsstöd till små och medelstora företag. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och den digitala omställningen, särskilt ren och effektiv produktion och användning av energi, hållbara transporter, vattenförvaltning, avfallshantering, forskning och innovation samt digital infrastruktur i skolorna.

                  4.

                  Säkerställa att eventuella krisåtgärder är strikt proportionella, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder och inte påverkar affärsverksamheten eller lagstiftningens stabilitet. Säkerställa ändamålsenligt deltagande av arbetsmarknadens parter och berörda parter i den politiska beslutsprocessen. Öka konkurrensen inom offentlig upphandling.

                  5.

                  Stärka skattesystemet mot risken för aggressiv skatteplanering.

         Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

               På rådets vägnar

            J. KLOECKNER

               Ordförande

         (1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 101.

         (4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  De primära offentliga nettoutgifterna består av de totala offentliga utgifterna exklusive ränteutgifter, utgifter för unionsprogram som motsvaras fullt ut av inkomster från unionsmedel och icke-diskretionära förändringar i utgifterna för arbetslöshetsförmåner. Nationellt finansierade fasta bruttoinvesteringar är utjämnade över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller lagstadgade inkomstökningar är inräknade. Engångsåtgärder på såväl inkomst- som utgiftssidan är avräknade.

         (8)  Rådets rekommendation av den 14 juni 2019 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Ungern (EUT C 210, 21.6.2019, s. 4).

         (9)  EUT L 329, 19.12.2019, s. 91.

         (10)  Rådets rekommendation av den 5 december 2019 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Ungern (EUT C 420, 13.12.2019, s. 1).

         (11)  Enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1466/97.


title: Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Maltas nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Maltas stabilitetsprogram 2020 2020/C 282/18

text:
               26.8.2020

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 282/116

      RÅDETS REKOMMENDATION
      av den 20 juli 2020
      om Maltas nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Maltas stabilitetsprogram 2020
      (2020/C 282/18)
      EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,
      med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,
      med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,
      med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,
      med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,
      med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,
      med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,
      med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,
      med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Malta inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

                  (2)

                  Landsrapporten för Malta 2020 offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Maltas framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Maltas framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål.

                  (3)

                  Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

                  (4)

                  Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

                  (5)

                  Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

                  (6)

                  Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

                  (7)

                  Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

                  (8)

                  Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Malta uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

                  (9)

                  Malta lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 30 april 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år den 2 maj 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

                  (10)

                  Malta omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del.

                  (11)

                  Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 0,5 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 7,5 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 3,6 % av BNP 2021. Efter att ha sjunkit till 43,1 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 54,5 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin.

                  (12)

                  Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Malta antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 4,1 % av BNP. Åtgärderna omfattar lönetillägg för krisdrabbade sektorer, ökad sjukvårdskapacitet och covid-19-relaterade sociala åtgärder. Dessutom har Malta aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen. I stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas att bankerna med hjälp av statliga garantier kommer att kunna mobilisera nya företagslån på upp till 6,1 % av BNP. Dessa åtgärder omfattar också lånegarantier. I stabilitetsprogrammet för 2020 bekräftas också tidigare meddelanden om uppskov med inkomstskatt för fysiska personer och företag, moms och sociala avgifter. Sammantaget ligger de åtgärder som Malta har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

                  (13)

                  På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Maltas saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -6,7 % av BNP 2020 och -2,5 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021.

                  (14)

                  Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Maltas planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt.

                  (15)

                  Som en reaktion på covid-19-pandemin vidtog Malta åtgärder för att begränsa spridningen genom en effektiv hälsoinformationskampanj, fysisk isolering och karantänåtgärder, övervakning och en hög nivå av testning och kontaktspårning. De maltesiska myndigheterna har också arbetat för att öka sjukhusens kapacitet, särskilt kapaciteten vid sjukhus med intensivvårdsavdelningar. Direktinköp av personlig skyddsutrustning har gjorts på nationell nivå. Malta har också deltagit i unionens gemensamma offentliga upphandling av personlig skyddsutrustning, laboratoriereagenser, tester och respiratorer. När det gäller läkemedel och aktiva substanser övervakar Malta aktivt situationen för att identifiera och föregripa eventuella brister och vidta omedelbara motåtgärder, särskilt vid stängning av gränser till länder som vanligtvis levererar läkemedel och aktiva substanser. Den 12 maj 2020 godkände kommissionen ett program på 11,5 miljon euro för att stödja investeringar i produktion av covid-19-relevanta produkter, bland annat läkemedel som vacciner, sjukhusutrustning och medicinsk utrustning som respiratorer samt skyddskläder och skyddsutrustning. Det har också skett en ändamålsenlig omfördelning och omskolning av sjukvårdspersonal. Folkhälsospecialister som vanligtvis innehar olika positioner inom regleringsorgan och ministerier har fått nya uppgifter och omplacerats för att hjälpa till i kampen mot pandemin.

                  (16)

                  Maltas regering har gett ekonomiskt stöd till företag för distansarbete och subventioner för arbetstagare som befinner sig i obligatorisk karantän. Regeringen har också tillhandahållit garantier och skatteuppskov för företag, inbegripet egenföretagare. Heltidsanställda vid företag som är verksamma inom sektorer som detaljhandel, grossisthandel, turism eller besöksnäring, och som drabbats mycket hårt av covid-19-pandemins konsekvenser, eller inom sektorer som blivit tvungna att tillfälligt avbryta verksamheten på order av överintendenten för folkhälsan, kommer att ha rätt till upp till fem dagars lön per vecka, grundat på en lön på 800 euro per månad. Anställda i sektorer som drabbats mindre hårt har rätt till upp till två dagars lön per vecka, grundat på en lön på 800 euro per månad. Regeringen har också aviserat stöd till personer med funktionsnedsättning, familjer med barn där båda föräldrarna är anställda men där ingen av dem kan distansarbeta, arbetstagare som förlorat jobbet på grund av den nuvarande krisen och arbetslösa som bor i hyresbostäder. Slutligen kommer regeringen att finansiera upp till 2,5 procentenheter av räntan på banklån som företag som drabbats av covid-19-pandemin tagit.

                  (17)

                  Maltas hälso- och sjukvårdssystem uppnår goda resultat. Covid-19-pandemin utsatte dock det maltesiska sjukvårdssystemet för oerhörda påfrestningar. Hälso- och sjukvårdssystemets resiliens skulle kunna förbättras genom insatser inriktade på att bygga upp kapaciteten så att det kan hantera pandemier som covid-19 på ett ändamålsenligt sätt. Följande områden kräver särskild övervakning: a) Det ökande beroendet av utländska sjuksköterskor inom akutsjukvård och långvarig vård och omsorg, och en åldrande privat allmänläkarkår. b) Svårigheterna att göra nya och innovativa läkemedel tillgängliga. c) Den höga egenavgiften på primärvård och öppenvård och på vissa läkemedel. d) Kötiden för specialister inom öppenvård, som genomgående är lång och har ökat på senare tid. Det är också en prioritering att rikta om tjänster från sjukhus till primärvård.

                  (18)

                  Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 5,9 % 2020 och sedan minska till 4,4 % 2021. För att mildra krisens påverkan på sysselsättningen vidtog Malta nödåtgärder i samråd med arbetsmarknadens parter, för att förhindra uppsägningar genom att i stället främja korttidsarbete. Införande av korttidsarbete på permanent basis skulle också skydda arbetstillfällen vid övergången till fasen för ekonomisk återhämtning. Det är mycket viktigt att säkerställa lämpligt stöd och tillgång till socialt skydd för alla arbetstagare, inklusive egenföretagare, och att räkna med en eventuell förlängning av arbetslöshetsperioden. Maltas system för socialt skydd måste också ge lämpligt skydd till utländska arbetstagare när det gäller att hitta alternativ anställning, behålla arbetstillstånd när så är möjligt och få tillgång till andra sociala tjänster. Andelen lågutbildade vuxna är jämförelsevis hög, vilket förvärras av en hög andel unga med högst grundskoleutbildning. Den rådande krisen kan förvärra kompetensbristen inom vissa sektorer och skapa nya kompetensbehov inom andra sektorer. Detta gör det ännu viktigare att kartlägga kompetensen och omskolningen av arbetstagare, särskilt vad gäller digital och grön kompetens. Malta har på senare tid gjort framsteg på utbildningsområdet, men betydande utmaningar kvarstår, däribland en hög andel elever med otillräckliga grundläggande kunskaper.

                  (19)

                  Covid-19-krisen har inneburit att Malta har prioriterat att snabbt sätta in likviditetsstöd för företag. Det är väsentligt att säkerställa ett kontinuerligt kreditflöde och tillgång till finansiering, särskilt för små och medelstora företag i de hårdast drabbade sektorerna. Banksystemet spelar en viktig roll när det gäller att ändamålsenligt genomföra likviditetsåtgärder genom att tillhandahålla lån och kanalisera offentliga garantier, och på så sätt ändra på den försiktiga inställning till lån som rådde före krisen. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas.

                  (20)

                  För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Investeringar till stöd för återhämtningen utgör en möjlighet att göra den maltesiska ekonomin mer hållbar. Maltas omställning till en klimatneutral ekonomi kommer att kräva stora privata och offentliga investeringar under en längre tid. Investeringar för att minska utsläppen av växthusgaser, som beskrivs i den nationella energi- och klimatplanen, och för att ta itu med andra negativa externa miljöeffekter, särskilt inom sektorer som bygg och transport, kan bidra till att uppnå de dubbla målen om ekonomisk återhämtning och hållbarhet. Stöd för renovering av det befintliga byggnadsbeståndet och riktade utbildningsprogram kommer att bidra till att förbättra byggnaders energiprestanda. Ytterligare investeringar i hållbara transporter kan säkerställa hållbara alternativ till användningen av privata bilar. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Malta att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, såsom anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Malta möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

                  (21)

                  Hållbarheten i Maltas kunskapsbaserade ekonomiska modell skulle kunna stödjas genom att man lägger större vikt vid forskning och innovation och på ett bättre sätt integrerar dessa båda områden i företagsklimatet. Malta har utvecklat e-förvaltningstjänster för medborgare och företag, inbegripet ett antal mobilappar. Än så länge är användningen bland allmänheten dock begränsad. För att underlätta den digitala omvandlingen av ekonomin är det viktigt att uppmuntra både medborgare och företag att använda digitala offentliga tjänster.

                  (22)

                  Maltas omställning till en internationellt inriktad tjänstesektor och landets specialisering inom hasardspel på internet och virtuella tillgångar liksom systemen för medborgarskap och bosättning bidrar visserligen till ekonomisk tillväxt men utsätter samtidigt landet för risker för penningtvätt, vilket måste förhindras. I syfte att förebygga och motverka dessa risker har åtgärder vidtagits för att stärka rollen för tillsynsmyndigheten för bekämpning av penningtvätt. Samarbetet med andra behöriga myndigheter har också stärkts. Emellertid har Maltas tillsynsmyndighet för finansiella tjänster som praxis att insourca ett privat konsultföretag för övervakningsuppgifter, vilket är oroande. Brister i utredning och åtal för penningtvätt är fortfarande en utmaning. Om man förbättrade den nationella tillsynen av internationellt inriktade finansföretag som är registrerade i Malta skulle den övergripande förvaltningsramen kunna stärkas. Inom försäkringssektorn är det viktigt med samarbete mellan inhemska och externa tillsynsmyndigheter. Det finns också utrymme för förbättringar när det gäller tillsyn av bankfilialer i tredjeländer samt för förbättringar av den riskbaserade metoden och utvärderingen av bankernas riskhantering.

                  (23)

                  Åtgärder mot aggressiv skatteplanering är fortfarande en förutsättning för att skattesystemen ska bli effektivare och rättvisare. Skattebetalarnas aggressiva skatteplanering får spridningseffekter mellan medlemsstaterna och kräver att unionslagstiftningen kompletteras med samordnade nationella åtgärder. Malta har vidtagit åtgärder för att ta itu med aggressiva skatteplaneringsmetoder genom att genomföra tidigare avtalade internationella och europeiska initiativ, men behandlingen av utländska företag som inte har sin skattehemvist på Malta, systemen för medborgarskap och uppehållstillstånd för investerare, som inte ens kräver att en person ska ha sin skattehemvist i Malta, utgör en risk för dubbel icke-beskattning för både företag och enskilda personer.

                  (24)

                  Malta står också inför utmaningar när det gäller att stärka sin institutionella kapacitet att bekämpa korruption. Malta har tillkännagett reformer för att stärka utredning och åtal av korruption och man samråder med berörda parter, bland annat Venedigkommissionen, om reformen av rättsväsendet. Konkreta åtgärder måste antas för att alla dessa reformer ska kunna slutföras och genomföras i praktiken.

                  (25)

                  Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Det gäller även de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

                  (26)

                  Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Malta att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

                  (27)

                  Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Malta säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas.

                  (28)

                  Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Maltas ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Malta har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Malta utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

                  (29)

                  Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Malta att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

                  1.

                  Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens med avseende på sjukvårdspersonalen, viktiga läkemedel och primärvården.

                  2.

                  Konsolidera systemen för korttidsarbete och säkerställa tillräckligt arbetslöshetsskydd för alla arbetstagare. Höja kvaliteten på utbildningen och kompetensutvecklingen och göra dem mer inkluderande.

                  3.

                  Säkerställa ett verkningsfullt genomförande av likviditetsstödet till drabbade företag, inbegripet egenföretagare. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och den digitala omställningen, särskilt ren och effektiv produktion och användning av energi, hållbara transporter, avfallshantering samt forskning och innovation.

                  4.

                  Slutföra reformer som hanterar aktuella brister i den institutionella kapaciteten och styrningen för att stärka rättsväsendets oberoende. Fortsätta insatserna för att på lämpligt sätt bedöma och minska riskerna för penningtvätt och säkerställa att regelverket för bekämpning av penningtvätt efterlevs. Intensifiera åtgärderna för att hantera de aspekter av skattesystemet som underlättar aggressiv skatteplanering för enskilda personer och multinationella företag.

         Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

               På rådets vägnar

            J. KLOECKNER

               Ordförande

         (1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 107.

         (4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.