title: Rådets rekommendation av den 13 juli 2018 om Tysklands nationella reformprogram 2018 med avgivande av rådets yttrande om Tysklands stabilitetsprogram 2018

text:
               10.9.2018

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 320/19

      RÅDETS REKOMMENDATION
      av den 13 juli 2018
      om Tysklands nationella reformprogram 2018 med avgivande av rådets yttrande om Tysklands stabilitetsprogram 2018
      (2018/C 320/05)
      EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,
      med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,
      med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,
      med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,
      med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,
      med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,
      med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,
      med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,
      med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,
      med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Den 22 november 2017 antog kommissionen den årliga tillväxtöversikten, som inledde 2018 års europeiska planeringstermin för samordning av den ekonomiska politiken. Den tog vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Prioriteringarna i den årliga tillväxtöversikten godkändes av Europeiska rådet den 22 mars 2018. Den 22 november 2017 antog kommissionen på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011 även rapporten om förvarningsmekanismen, där Tyskland konstaterades vara en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet som Europeiska rådet godkände den 22 mars 2018. Den 14 maj 2018 antog rådet rekommendationen om den ekonomiska politiken för euroområdet (3) (nedan kallad rekommendationen för euroområdet).

                  (2)

                  Med tanke på att ekonomierna i den ekonomiska och monetära unionen är tätt sammanvävda bör Tyskland, i egenskap av medlemsstat som har euron som valuta, säkerställa att rekommendationen för euroområdet, som den återspeglas i rekommendationerna 1 och 2, genomförs fullständigt och i tid.

                  (3)

                  Landsrapporten 2018 för Tyskland offentliggjordes den 7 mars 2018. Den innehöll en bedömning av hur väl Tyskland hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 11 juli 2017 (4), med uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och med sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 7 mars 2018. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Tyskland har makroekonomiska obalanser. Det gäller främst ett ihållande och högt överskott i bytesbalansen med gränsöverskridande betydelse som visar att investeringsnivåerna är dämpade i förhållande till sparandet i både den privata och den offentliga sektorn. Överskottet, som främst gäller länder utanför unionen, har minskat något sedan 2016 och tros minska successivt på grund av ökad inhemsk efterfrågan de kommande åren, även om det kommer att förbli historiskt högt så långt prognosen visar. Även om det för närvarande sker en övergång till en tillväxt som bygger mer på inhemsk efterfrågan, är både konsumtionen och investeringarna fortfarande låga räknat som andel av BNP, trots den gynnsamma konjunkturen, de goda finansieringsförhållandena och de infrastrukturinvesteringar som det finns utrymme för i budgeten. Även om ett antal åtgärder har vidtagits för att öka de offentliga investeringarna, har de ännu inte lett till någon trendmässig ökning av de offentliga investeringarna räknat som andel av BNP. Framstegen med att följa rekommendationerna på andra områden är också begränsade.

                  (4)

                  Tyskland lade fram sitt nationella reformprogram för 2018 den 30 april 2018 och sitt stabilitetsprogram för samma år den 19 april 2018. För att beakta deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt.

                  (5)

                  Vid programplaneringen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (nedan kallade ESI-fonder) för perioden 2014–2020 har relevanta landsspecifika rekommendationer beaktats. I enlighet med artikel 23 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (5) får kommissionen begära att en medlemsstat ska se över och föreslå ändringar av sin partnerskapsöverenskommelse och av relevanta program när så krävs för att stödja genomförandet av relevanta rekommendationer från rådet. Kommissionen har, i riktlinjerna för tillämpning av åtgärder som sammanlänkar effektiva ESI-fonder med sund ekonomisk styrning, beskrivit närmare hur den kommer att tillämpa denna bestämmelse.

                  (6)

                  Tyskland omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet. I stabilitetsprogrammet för 2018 planerar regeringen ett samlat budgetöverskott på mellan 1 och 1,5 % av BNP under perioden 2018–2021. Det medelfristiga budgetmålet – ett strukturellt underskott på 0,5 % av BNP – fortsätter att vara uppfyllt med god marginal under hela programperioden. Enligt stabilitetsprogrammet väntas den offentliga skuldkvoten successivt minska till 53 % av BNP 2021. I stabilitetsprogrammet räknar man visserligen upp och beskriver flera åtgärder som planeras enligt koalitionsöverenskommelsen från mars 2018, till ett belopp av drygt 1,5 % av BNP under perioden 2018–2021, men åtgärderna ingår inte i stabilitetsprogrammets prognoser eftersom de ännu inte har antagits. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa budgetprognoser har inte bekräftats av något oberoende organ men är realistiskt (6). Enligt kommissionens vårprognos 2018 beräknas det strukturella saldot ligga på ett överskott på omkring 1,2 % av BNP 2018 och 1,0 % av BNP 2019, vilket är över det medelfristiga budgetmålet. Den offentliga skulden förväntas sjunka stadigt. Sammantaget anser rådet att Tyskland kan förväntas följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler 2018 och 2019. Samtidigt finns det – med bibehållen respekt för det medelfristiga målet – utrymme för att använda finans- och strukturpolitiken till att uppnå en varaktig ökning av de offentliga och privata investeringarna inom bland annat utbildning, forskning och innovation.

                  (7)

                  De reala offentliga investeringarna ökade stadigt 2015–2017, eftersom regeringen satsar på ökade investeringar. Men sett som andel av BNP är ökningen av de offentliga investeringarna ändå bara måttlig, och på kommunal nivå släpar investeringarna fortfarande efter med uppskattningsvis 4 % av BNP. Den offentliga kapitalstockens andel av BNP fortsätter att minska till följd av negativa nettoinvesteringar på kommunal nivå (omkring 6 miljarder euro om året 2010–2016). För att åtgärda eftersläpningen av investeringarna på kommunal nivå skulle det krävas ytterligare offentliga investeringar motsvarande 0,3 % av BNP varje år de kommande tio åren. De offentliga investeringarnas andel av den offentliga kapitalstocken, och deras andel av de offentliga utgifterna, ligger under genomsnittet i euroområdet. Visserligen öppnades en serviceenhet till stöd för offentliga investeringar på kommunal nivå 2017, men det krävs ytterligare satsningar för att åtgärda eftersläpningen i investeringar. Tillsammans med det gynnsamma budgetläget visar detta att det finns utrymme för att öka investeringarna på alla förvaltningsnivåer, särskilt på regional och kommunal nivå.

                  (8)

                  De offentliga utgifterna för utbildning låg 2016 kvar på 4,2 % av BNP, vilket är lägre än unionsgenomsnittet på 4,7 %. Utgifterna för utbildning och forskning låg kvar på 9,0 % av BNP 2016 och därmed under det nationella målet på 10 %, vilket motsvarar ett investeringsgap på uppskattningsvis omkring 33 miljarder euro. Utbildningsutgifterna har visserligen ökat i reala termer, men investeringarna släpar fortfarande mycket efter. Samtidigt kommer utmaningar som det växande antalet studerande, lärarbristen och den fortsatta utbyggnaden av förskolan och barnomsorgen att kräva ännu mer offentlig finansiering. Ytterligare investeringar i utbildning, forskning och innovation är avgörande för Tysklands potentiella tillväxt.

                  (9)

                  Den tyska ekonomins digitalisering går bara långsamt framåt och landet står inför stora utmaningar. När det gäller snabbt internet (nästa generations uppkoppling med en hastighet på upp till 30 Mbit) finns det en uppenbar digital klyfta mellan stad och land (bara 54 % på landsbygden). Tyskland släpar efter när det gäller utbyggnaden av nät för bredband med mycket hög kapacitet (över 100 Mbit). Bara en liten del av Tysklands territorium (7,3 %) har tillgång till fibernät med hög kapacitet jämfört med unionsgenomsnittet på 26,8 %. I stället fortsatte de dominerande etablerade operatörerna med sin tekniska lösning att uppgradera de befintliga kopparkabelnäten (vektorisering). Många tjänster förutsätter en mycket hög internethastighet, och 2017 upplevde 25,3 % av de tyska företagen att deras internetuppkoppling var för långsam för vad verksamheten egentligen krävde. För låg internethastighet bromsar investeringarna, inte minst från små och medelstora företag, som ofta ligger i stadsnära områden eller på landsbygden. Även när det gäller digitala offentliga tjänster och e-hälsa ligger Tyskland långt under unionsgenomsnittet.

                  (10)

                  Företagens investeringar i forskning och utveckling ökar och Tyskland är nära att nå sitt Europa 2020-mål för FoU-intensitet. Men investeringarna är alltmer koncentrerade till storföretagen och tillverkare av medel- och högteknologiska produkter, medan de små och medelstora företagens andel krymper. Man har vidtagit en rad åtgärder för att öka entreprenörsverksamheten, framför allt genom att locka till sig privata riskkapitalinvesteringar. Tysklands riskkapitalmarknad fortsätter dock att vara mindre utvecklad än hos andra internationella innovationsledare.

                  (11)

                  Trots vissa förbättringar under senare år är det tyska skattesystemet fortfarande ineffektivt, framför allt för att det är så komplicerat och snedvrider beslut om exempelvis investeringar, finansiering och arbetsmarknadsdeltagande. Tyskland lägger relativt stor tonvikt på direkta skatter för att få intäkter. Det finns potential att minska den snedvridande direkta beskattningen eller att skatteväxla till mindre snedvridande fastighets-, arvs- eller konsumtionsskatter. När det gäller nivån på skatter och sociala avgifter på inkomster från anställning låg Tyskland 2015 på sjätte plats i unionen. Kapitalkostnaderna och den genomsnittliga bolagsskattesatsen, som varierar mellan regionerna, är bland de högsta i unionen (28,2 % sammantaget för hela landet medan genomsnittet i unionen ligger på 20,9 %). På grund av samspelet mellan bolagsskatten, den lokala skatten på näringsverksamhet och solidaritetspåslaget är systemet för bolagsbeskattning komplicerat, medför höga kostnader för skatteförvaltningen och snedvrider investeringarnas nivå och fördelning. Dessutom snedvrider bolagsskatten investeringsbesluten genom den gynnsamma behandlingen av lånefinansiering. Tysklands gynnsamma behandling av lånefinansiering är den sjunde högsta i unionen. Genom att sänka kapitalkostnaderna för eget kapital skulle man kunna stärka de privata investeringarna och den relativt underutvecklade riskkapitalmarknaden. Dessutom är bestämmelserna om förlustutjämning framåt fortfarande relativt stränga och begränsar beloppet till 60 % av den beskattningsbara inkomsten per år.

                  (12)

                  Särskilt när det gäller företagstjänster, reglerade yrken och administrativa formaliteter för tjänster över gränserna är den tyska regleringen mycket restriktiv. De viktigaste restriktionerna gäller bland annat rättslig form och aktieinnehav. Företagsdynamiken i de viktigaste sektorerna för företagstjänster, t.ex. jurist-, revisors-, arkitekt- och ingenjörstjänster, ligger under unionsgenomsnittet, samtidigt som bruttomarginalerna i dessa sektorer ligger över genomsnittet, vilket tyder på ett lågt konkurrenstryck. Eftersom tjänsterna har en mellanhandsfunktion skulle en mindre restriktiv tjänstereglering öka produktiviteten i tjänsteintensiva industrier nedströms.

                  (13)

                  Den tyska arbetsmarknaden har varit mycket stark. Under fjärde kvartalet 2017 sjönk arbetslösheten till en rekordlåg nivå på 3,6 % och sysselsättningen nådde 79,8 %. Ungdomsarbetslösheten är bland unionens lägsta (6,8 % 2017). Det råder allt större brist på kvalificerad arbetskraft i Tyskland medan vissa gruppers arbetsmarknadspotential förblir underutnyttjad. Andelen människor som arbetar deltid, särskilt kvinnor och arbetstagare med invandrarbakgrund och omsorgsansvar, är bland de högsta i unionen. När det gäller kvinnor beror detta främst på negativa incitament som avhåller dem från att jobba mer samt brist på barnomsorg och heldagsskolor. Särskilda skatteregler för bland annat den andra inkomsttagaren och låginkomsttagare samt inlåsningseffekterna av minijobbens lönetröskel på 450 euro gör det ännu mer olönsamt att jobba mer. Tyskland har en av de högsta skattekilarna för låginkomsttagare, av vilka de flesta är kvinnor. Den höga andelen deltidsanställda kvinnor gör skillnaden mellan könen när det gäller deltidsanställning till en av de största i unionen (37,5 % jämfört med unionsgenomsnittet på 23,1 %). Detta leder också till mycket stora löneskillnader mellan män och kvinnor i Tyskland.

                  (14)

                  Den nominella löneutvecklingen var fortsatt återhållsam 2017 och låg på 2,4 %, trots rekordlåg arbetslöshet och många lediga platser. Den dämpade utvecklingen beror delvis på tjänstesektorns långsamma produktivitetsökning, decentraliserade kollektivförhandlingar i vissa sektorer och minskad strukturell arbetslöshet. Det blev bara en begränsad reaktion på den ökade inflationen. Reallöneökningarna minskade från 1,8 % år 2016 till 0,7 % år 2017. Kollektivavtalen från början av 2018 kan komma att leda till en viss löneökning. Det är meningsfullt att hålla utvecklingen på området under uppsikt. Andelen låginkomsttagare är fortfarande stor, och det finns utrymme för att öka antalet arbetade timmar i de lägre inkomstdecilerna. Den ökade invandringen har inte hindrat lönerna i de lägre löneskikten från att öka. Den lagstadgade minimilönen, som infördes 2015 och höjdes 2017, har ökat lönerna i botten av inkomstskalan. I de pågående löneförhandlingarna är arbetsmarknadens parter vid sidan om löneökningar mest inriktade på flexibel arbetstid.

                  (15)

                  Tysklands sociala trygghetssystem är generellt stabilt. Men andelen av den totala befolkningen som riskerar fattigdom ökade stadigt till och med 2015 innan utvecklingen vände något 2016. Inkomstskillnaderna började också minska 2015, och S80/S20-förhållandet sjönk måttligt tack vare en ökning av de fattigare hushållens inkomster. Den minskade fattigdomen bland förvärvsarbetande 2016 var också måttlig och gällde bara män.

                  (16)

                  Tyskland kan förbättra äldre arbetstagares anknytning till arbetsmarknaden och på så sätt höja åldersinkomsten, öka produktionen, åtgärda bristen på arbetskraft och minska behovet av försiktighetssparande inför ålderdomen. Riskerna för den finanspolitiska hållbarheten är för närvarande låga, mycket tack vare ett relativt högt primärt överskott. Men enligt 2018 års åldranderapport förväntas Tyskland tillhöra de länder i unionen där pensionsutgifterna kommer att öka mest till 2070. Fattigdomsrisken bland äldre (dvs. personer över 65) låg 2016 på 17,6 % och därmed över unionsgenomsnittet på 14,7 %. Otillräckliga medel till de lagstadgade pensionerna i den första pelaren väntas öka de äldres fattigdomsrisk, särskilt bland låginkomsttagare och arbetstagare med atypiska anställningsformer eller avbrott i yrkeslivet. Tyskland har en av de största pensionsklyftorna mellan kvinnor och män i unionen. Trots att sysselsättningen bland arbetstagare mellan 60 och 64 var bland de högsta i unionen (58,4 % 2017) låg sysselsättningen bland arbetstagare mellan 65 och 69 i den mellersta tredjedelen av medlemsstaterna (16,1 %).

                  (17)

                  Den socioekonomiska bakgrunden har fortfarande stor betydelse för utbildningsresultaten och arbetsmarknadsintegrationen. I naturvetenskapliga ämnen bidrar den enligt 2015 års Pisaundersökning till en skillnad i skolresultat på tre år mellan den lägsta och den högsta sociala kvartilen. Nationella uppgifter bekräftar en substantiell korrelation också i grundskolan. Särskilt svårt är det för studerande med invandrarbakgrund. Jämfört med infödda löper de mycket större risk att underprestera i grundläggande färdigheter, lämna skolan i förtid eller hoppa av högskolan. Invandrarnas arbetsmarknadspotential utnyttjas inte heller fullt ut. År 2017 var sysselsättningen bland medborgare från länder utanför unionen (åldrarna 20–64) mer än 27 procentenheter lägre än för tyska medborgare (för kvinnor 32 procentenheter). Arbetstagarnas låga deltagande i vuxenutbildning är ett problem med tanke på deras möjlighet att få jobb i framtiden, särskilt för lågutbildade vuxna som saknar grundläggande läs- och skrivfärdigheter (7,5 miljoner personer).

                  (18)

                  Kommissionen har inom ramen för 2018 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Tysklands ekonomiska politik och redogjort för den i 2018 års landsrapport. Den har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2018, det nationella reformprogrammet för 2018 samt uppföljningen av de rekommendationer Tyskland har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara programmens relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Tyskland utan också i vilken utsträckning de följer unionens regler och riktlinjer, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

                  (19)

                  Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2018 och anser (7) att Tyskland kan förväntas följa stabilitets- och tillväxtpakten.

                  (20)

                  Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2018 och stabilitetsprogrammet för 2018. Dess rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas nedan i rekommendationerna 1 och 2.

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Tyskland att 2018 och 2019 vidta följande åtgärder:

                  1.

                  Med bibehållen respekt för det medelfristiga målet använda finans- och strukturpolitiken till att uppnå en varaktig ökning av de offentliga och privata investeringarna inom framför allt utbildning, forskning och innovation på alla förvaltningsnivåer, särskilt på regional och kommunal nivå. Satsa mer på att säkerställa tillgång till infrastruktur för bredband med mycket hög kapacitet i hela landet. Effektivisera skattesystemet och göra det mer investeringsvänligt. Stärka konkurrensen i sektorn för företagstjänster och för reglerade yrken.

                  2.

                  Minska negativa incitament som avhåller människor från att arbeta fler timmar, vilket även gäller den stora skattekilen för bland annat låginkomsttagare och den andra inkomsttagaren. Vidta åtgärder för att främja ett längre yrkesliv. Skapa förutsättningar för större löneökningar, samtidigt som arbetsmarknadsparternas roll beaktas. Förbättra mindre gynnade gruppers utbildningsresultat och kompetensnivå.

         Utfärdad i Bryssel den 13 juli 2018.

               På rådets vägnar

            H. LÖGER

               Ordförande

         (1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  EUT C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (4)  EUT C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  I förordningen om regeringens ekonomiska prognoser (Vorausschätzungsverordnung) från det tyska förbundsministeriet för ekonomi och energi i samråd med det tyska finansministeriet, som träder i kraft i juli 2018, utnämns projektgruppen för gemensamma ekonomiska prognoser (Gemeinschaftsdiagnose) till det oberoende organ som ansvarar för att bedöma de ekonomiska prognoserna för stabilitetsprogram och utkast till budgetplaner i enlighet med lagen om ekonomiska prognoser (Vorausschätzungsgesetz).

         (7)  Enligt artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.


title: Rådets rekommendation av den 4 december 2018 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Rumänien

text:
               21.12.2018

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 460/1

      RÅDETS REKOMMENDATION
      av den 4 december 2018
      för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Rumänien
      (2018/C 460/01)
      EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 121.4,
      med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 10.2 andra stycket,
      med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Den 16 juni 2017 beslutade rådet i enlighet med artikel 121.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) att en betydande avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet med -1 % av BNP förelåg i Rumänien 2016. Med anledning av den betydande avvikelse som konstaterats utfärdade rådet den 16 juni 2017 en rekommendation om att Rumänien skulle vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen av primära offentliga nettoutgifter inte överstiger 3,3 % 2017, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,5 % av BNP. Den 5 december 2017 konstaterade rådet att Rumänien inte vidtagit effektiva åtgärder till följd av rekommendationen av den 16 juni 2017 och utfärdade en ny rekommendation. I sin nya rekommendation uppmanade rådet Rumänien att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen av primära offentliga nettoutgifter inte överstiger 3,3 % 2018, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,8 % av BNP. Den 22 juni 2018 överlämnade de rumänska myndigheterna en rapport om de åtgärder som vidtagits till följd av rådets rekommendation av den 5 december 2017.

                  (2)

                  Den 22 juni 2018 beslutade rådet i enlighet med artikel 121.4 i EUF-fördraget att en betydande avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet även hade förelegat i Rumänien 2017. Mot bakgrund av den fastställda betydande avvikelsen utfärdade rådet den 22 juni 2018 en rekommendation (2) om att Rumänien skulle vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen av primära offentliga utgifter (3) inte överstiger 3,3 % 2018 och 5,1 % 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,8 % av BNP varje år. Rumänien rekommenderades vidare använda alla oförutsedda inkomster till att minska sitt underskott och att dess budgetkonsolideringsåtgärder bör säkerställa en varaktig förbättring av det strukturella saldot i de offentliga finanserna på ett tillväxtfrämjande sätt. Rådet fastställde en tidsfrist fram till den 15 oktober 2018 för Rumäniens rapport om vilka åtgärder som vidtas till följd av rekommendation av den 22 juni 2018.

                  (3)

                  Den 13 juli 2018 rekommenderade rådet Rumänien att säkerställa att landet under 2018 och 2019 följer rådets rekommendation av den 22 juni 2018 för att korrigera den betydande avvikelsen från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet (4).

                  (4)

                  Den 27–28 september 2018 genomförde kommissionen ett utökat övervakningsuppdrag i Rumänien för att utföra kontroller plats med stöd av artikel -11.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97. Efter att ha översänt sina preliminära resultat till de rumänska myndigheterna för synpunkter lade kommissionen fram resultaten för rådet den 21 november 2018. Dessa resultat har därefter offentliggjorts.

                  (5)

                  Den 16 oktober 2018 överlämnade de rumänska myndigheterna en rapport om de åtgärder som vidtagits till följd av rådets rekommendation av den 22 juni 2018 (5). Mot bakgrund av de uppgifter som myndigheterna lämnade i sin rapport och den samlade bedömning som utgår från höstprognosen 2018 slog rådet den 21 november 2018 fast att Rumänien inte har vidtagit effektiva åtgärder till följd av rådets rekommendation av den 22 juni 2018.

                  (6)

                  Det är mot bakgrund av Rumäniens underlåtenhet att vidta effektiva åtgärder och den stora ackumulerade avvikelsen från den lämpliga anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet lämpligt att i enlighet med artikel 121.4 i EUF-fördraget rikta en reviderad rekommendation till Rumänien om åtgärder som bör vidtas.

                  (7)

                  Rumäniens strukturella underskott ökade med 2,1 % av BNP 2016 och med 1,2 % av BNP 2017. Det uppgick till 3,4 % av BNP 2017 och beräknas i kommissionens höstprognos 2018 vara i stort sett stabilt från och med 2018. För att korrigera den ackumulerade avvikelsen och få Rumänien att återgå till en lämplig anpassningsbana efter landets tidigare misslyckanden med att uppnå målen bör ytterligare ansträngningar göras utöver den strukturella ansträngning på 0,8 % av BNP som rådet rekommenderade den 22 juni 2018. En ytterligare ansträngning på motsvarande 0,2 % av BNP förefaller vara lämplig med tanke på storleken på den konstaterade betydande avvikelsen från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet. Detta kommer att påskynda anpassningen tillbaka till det medelfristiga budgetmålet utan att äventyra den ekonomiska tillväxten.

                  (8)

                  Den förbättring av det strukturella saldot på 1,0 % av BNP som krävs 2019 förutsätter en nominell ökning av primära offentliga nettoutgifter på högst 4,5 % 2019.

                  (9)

                  Enligt kommissionens höstprognos 2018 kommer det strukturella saldot försämras med 0,1 % av BNP 2019. En strukturell förbättring på 1,0 % av BNP kräver därför att åtgärder vidtas som ger en sammanlagd strukturell effekt motsvarande 1,1 % av BNP 2019 jämfört med det nuvarande referensscenario enligt kommissionens höstprognos 2018.

                  (10)

                  Enligt kommissionens höstprognos 2018 kommer underskottet i de offentliga finanserna att uppgå till 3,4 % 2019, vilket ligger över fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Den strukturella anpassning som krävs förefaller även vara lämplig för att säkerställa att Rumänien med marginal respekterar fördragets referensvärde på 3 % av BNP år 2019.

                  (11)

                  Underlåtenheten att följa tidigare rekommendationer för att korrigera den betydande avvikelse som konstaterats och risken att fördragets referensvärde överskrids kräver omgående åtgärder för att få Rumänien att återgå till en försiktig finanspolitik.

                  (12)

                  För att uppnå rekommenderade budgetmål är det avgörande att Rumänien antar och strikt genomför nödvändiga åtgärder och noggrant följer de löpande utgifternas utveckling.

                  (13)

                  Kraven i denna rekommendation ersätter motsvarande krav i den finanspolitiska rekommendationen i rådets rekommendation till Rumänien den 13 juli 2018.

                  (14)

                  Rumänien bör senast den 15 april 2019 rapportera till rådet vilka åtgärder som vidtas till följd av denna rekommendation, eventuellt som en del av det konvergensprogram som ska inlämnas enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 1466/97.

                  (15)

                  Det är lämpligt att denna rekommendation offentliggörs.

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS ATT RUMÄNIEN

                  1.

                  vidtar nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen av primära offentliga nettoutgifter inte överstiger 4,5 % 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 1,0 % av BNP, och därmed återgår Rumänien till en lämplig anpassningsbana mot det medelfristiga budgetmålet,

                  2.

                  använder alla oförutsedda inkomster till att minska sitt underskott och att dess budgetkonsolideringsåtgärder säkerställer en varaktig förbättring av det strukturella saldot i de offentliga finanserna på ett tillväxtfrämjande sätt,

                  3.

                  senast den 15 april 2019 rapporterar till rådet vilka åtgärder som vidtas till följd av denna rekommendation. Rapporten bör ange tillräckligt specificerade och trovärdigt aviserade åtgärder, inbegripet varje åtgärds budgeteffekt, samt uppdaterade och detaljerade budgetprognoser för 2019.

         Denna rekommendation riktar sig till Rumänien.
         Utfärdad i Bryssel den 4 december 2018.

               På rådets vägnar

            H. LÖGER

               Ordförande

         (1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Rådets rekommendation av den 22 juni 2018 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Rumänien (EUT C 223, 27.6.2018, s. 3).

         (3)  Primära offentliga nettoutgifter omfattar totala offentliga utgifter exklusive ränteutgifter, utgifter för EU-program som motsvaras fullt ut av inkomster från EU-fonder samt icke-diskretionära förändringar i utgifter för arbetslöshetsförmåner. Nationellt finansierade fasta bruttoinvesteringar är utjämnade över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller lagstadgade inkomstökningar är inräknade. Engångsåtgärder på såväl inkomst- som utgiftssidan är avräknade.

         (4)  Rådets rekommendation av den 13 juli 2018 om Rumäniens nationella reformprogram 2018, med avgivande av rådets yttrande om Rumäniens konvergensprogram 2018 (EUT C 320, 10.9.2018, s. 98).

         (5)  Tillgänglig på: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13279-2018-INIT/en/pdf


title: Rådets rekommendation av den 4 december 2018 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Ungern

text:
               21.12.2018

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 460/4

      RÅDETS REKOMMENDATION
      av den 4 december 2018
      för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Ungern
      (2018/C 460/02)
      EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 121.4,
      med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken, (1) särskilt artikel 10.2 andra stycket,
      med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Den 22 juni 2018 beslutade rådet i enlighet med artikel 121.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) att en betydande avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet kunde konstateras i Ungern och utfärdade en rekommendation om att Ungern skulle vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga utgifterna (2) år 2018 inte överskrider 2,8 %, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 1,0 % av BNP (3). Ungern rekommenderades vidare använda alla oförutsedda inkomster till att minska sitt underskott och att dess budgetkonsolideringsåtgärder bör säkerställa en varaktig förbättring av det strukturella saldot i de offentliga finanserna på ett tillväxtfrämjande sätt. Rådet fastställde en tidsfrist fram till den 15 oktober 2018 för Ungerns rapport om vilka åtgärder som vidtas till följd av den rekommendationen.

                  (2)

                  Den 13 juli 2018 rekommenderade rådet Ungern att säkerställa att landet under 2018 följer rådets rekommendation av den 22 juni 2018 (4) för att korrigera den betydande avvikelsen från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet. Inför 2019 rekommenderades Ungern säkerställa att den nominella ökningen av primära offentliga nettoutgifter inte överstiger 3,9 %, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,75 % av BNP.

                  (3)

                  Den 18–19 september 2018 genomförde kommissionen ett utökat övervakningsuppdrag i Ungern för att utföra kontroller på plats med stöd av artikel -11.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97. Efter att ha översänt sina preliminära resultat till de ungerska myndigheterna för synpunkter lade kommissionen fram resultaten för rådet den 21 november 2018. Dessa resultat har därefter offentliggjorts.

                  (4)

                  Den 15 oktober 2018 överlämnade de ungerska myndigheterna en rapport om de åtgärder som vidtagits till följd av rådets rekommendation av den 22 juni 2018 (5). Mot bakgrund av de uppgifter som myndigheterna lämnade i sin rapport och den samlade bedömning som utgår från höstprognosen 2018 slog rådet den 21 november 2018 fast att Ungern inte har vidtagit effektiva åtgärder till följd av rådets rekommendation av den 22 juni 2018.

                  (5)

                  Det är mot bakgrund av Ungerns underlåtenhet att vidta effektiva åtgärder och landets stora ackumulerade avvikelse från den lämpliga anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet lämpligt att i enlighet med artikel 121.4 i EUF-fördraget rikta en reviderad rekommendation till Ungern om de åtgärder som bör vidtas.

                  (6)

                  Enligt kommissionens höstprognos 2018 ökade Ungerns strukturella underskott med 1,7 % av BNP till 3,4 % 2017 och kommer att försämras med ytterligare 0,4 % av BNP till 3,8 % 2018. Det betyder att det strukturella underskottet 2018 kommer att avvika från det medelfristiga budgetmålet på 1,5 % med 2,3 % av BNP.

                  (7)

                  För att korrigera de ackumulerade avvikelserna och få Ungern att återgå till en lämplig anpassningsbana efter landets tidigare misslyckanden med att uppnå målen bör ytterligare, ihållande ansträngningar göras utöver den rekommenderade årliga strukturella anpassning på 0,75 % av BNP 2019 som angavs i rådets rekommendation till Ungern den 13 juli 2018. En ytterligare ansträngning på 0,25 % av BNP förefaller vara lämplig med tanke på storleken på den konstaterade betydande avvikelsen från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga målet. Detta kommer att påskynda anpassningen tillbaka till det medelfristiga budgetmålet.

                  (8)

                  Den förbättring av det strukturella saldot på 1,0 % av BNP som krävs 2019 förutsätter en nominell ökning av primära offentliga nettoutgifter på högst 3,3 % 2019.

                  (9)

                  Den strukturella förbättringen på 1,0 % av BNP 2019 kräver att åtgärder vidtas som ger ett sammantaget resultat på 0,5 % av BNP i strukturella termer jämfört med det nuvarande referensscenariot för 2019 i kommissionens höstprognos 2018, givet den beräknade förbättringen av det strukturella saldot 2019.

                  (10)

                  De krav inför 2019 som ingår i denna rekommendation ersätter motsvarande krav i den finanspolitiska rekommendationen i rådets rekommendation till Ungern den 13 juli 2018.

                  (11)

                  Ungern bör senast den 15 april 2019 rapportera till rådet vilka åtgärder som vidtas till följd av denna rekommendation, eventuellt som en del av det konvergensprogram som ska inlämnas enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 1466/97.

                  (12)

                  Det är lämpligt att denna rekommendation offentliggörs.

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS ATT UNGERN

                  1.

                  vidtar nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen av primära offentliga nettoutgifter inte överstiger 3,3 % 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 1,0 % av BNP, och därmed återgår Ungern till en lämplig anpassningsbana mot det medelfristiga budgetmålet,

                  2.

                  använder alla oförutsedda inkomster till att minska sitt underskott och att budgetkonsolideringsåtgärder säkerställer en varaktig förbättring av det strukturella saldot i de offentliga finanserna på ett tillväxtfrämjande sätt,

                  3.

                  senast den 15 april 2019 rapporterar till rådet vilka åtgärder som vidtagits till följd av denna rekommendation. Rapporten bör ange tillräckligt specificerade och trovärdigt aviserade åtgärder, inbegripet varje åtgärds budgeteffekt, samt uppdaterade och detaljerade budgetprognoser för 2019.

         Denna rekommendation riktar sig till Ungern.
         Utfärdad i Bryssel den 4 december 2018.

               På rådets vägnar

            H. LÖGER

               Ordförande

         (1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Primära offentliga nettoutgifter omfattar totala offentliga utgifter exklusive ränteutgifter, utgifter för EU-program som motsvaras fullt ut av inkomster från EU-fonder samt icke-diskretionära förändringar i utgifter för arbetslöshetsförmåner. Nationellt finansierade fasta bruttoinvesteringar är utjämnade över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller lagstadgade inkomstökningar är inräknade. Engångsåtgärder på såväl inkomst- som utgiftssidan är avräknade.

         (3)  Rådets rekommendation av den 22 juni 2018 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Ungern (EUT C 223, 27.6.2018, s. 1).

         (4)  Rådets rekommendation av den 13 juli 2018 om Ungerns nationella reformprogram 2018 och avgivande av rådets yttrande om Ungerns konvergensprogram 2018 (EUT C 320, 10.9.2018, s. 72).

         (5)  https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_en


title: Kommissionens rekommendation (EU) 2018/2050 av den 19 december 2018 om anpassning av tillämpningsområdet och villkoren för generella överföringstillstånd för demonstrations- och utvärderingssyften enligt artikel 5.2 c i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG [delgivet med nummer C(2018) 8598] (Text av betydelse för EES.)

text:
               21.12.2018

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 327/89

      KOMMISSIONENS REKOMMENDATION (EU) 2018/2050
      av den 19 december 2018
      om anpassning av tillämpningsområdet och villkoren för generella överföringstillstånd för demonstrations- och utvärderingssyften enligt artikel 5.2 c i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG

            [delgivet med nummer C(2018) 8598]

      (Text av betydelse för EES)
      EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Enligt artikel 5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG (1) är medlemsstaterna skyldiga att offentliggöra minst fyra generella överföringstillstånd.

                  (2)

                  Generella överföringstillstånd är en viktig del av det förenklade tillståndssystem som infördes genom direktiv 2009/43/EG.

                  (3)

                  Skillnaderna i tillämpningsområdet för generella överföringstillstånd som medlemsstaterna offentliggör när det gäller de försvarsrelaterade produkter som omfattas samt de olika villkor som tillämpas på överföringar av dessa produkter kan göra det svårare att genomföra direktiv 2009/43/EG och uppnå dess förenklingsmål. Det är viktigt att anpassa de nationella tillvägagångssätten i fråga om tillämpningsområdet och villkoren för överföringar enligt de generella överföringstillstånd som medlemsstaterna offentliggjort, för att säkerställa att dessa tillstånd är attraktiva och används.

                  (4)

                  I sina slutsatser av den 18 maj 2015 upprepade rådet att det finns ett behov av att genomföra och tillämpa bland annat direktiv 2009/43/EG. Efter att tidigare ha antagit två rekommendationer om generella överföringstillstånd för försvarsmakter (2) och för certifierade mottagare (3) har kommissionen i den europeiska försvarshandlingsplanen (4) och i rapporten om utvärdering av överföringsdirektivet (5) tillkännagett att den fokuserar på de två återstående generella överföringstillstånden, vilka omfattar överföringar som sker i demonstrations-, utvärderings-, utställnings-, reparations- och underhållssyfte.

                  (5)

                  Initiativet i denna rekommendation har fått starkt stöd av medlemsstaternas företrädare i den kommitté som inrättades genom artikel 14 i direktiv 2009/43/EG. Riktlinjerna i rekommendationen återspeglar diskussionerna i en expertgrupp som inrättats under denna kommitté.

                  (6)

                  Denna rekommendation är tillämplig på förteckningen över försvarsrelaterade produkter (som motsvarar Europeiska unionens gemensamma militära förteckning) i bilagan till direktiv 2009/43/EG. Rekommendationen kommer vid behov att uppdateras så att den återspeglar framtida uppdateringar av förteckningen över försvarsrelaterade produkter.

                  (7)

                  På grundval av diskussionerna med medlemsstaterna och med hänsyn till produkternas egenskaper (inklusive undantag), exempelvis deras känslighet, utgör de försvarsrelaterade produkter som anges i punkt 1.1 i denna rekommendation en icke uttömmande minimiförteckning över produkter för vilka medlemsstaterna tillåter överföring enligt sina generella överföringstillstånd för demonstrations- och utvärderingssyften. Det innebär att de generella överföringstillstånd för demonstrations- och utvärderingssyften som en medlemsstat offentliggjort också får användas för överföring av andra försvarsrelaterade produkter som ingår i bilagan till direktiv 2009/43/EG men inte anges i denna rekommendation.

                  (8)

                  I samband med diskussionerna om denna rekommendation har medlemsstaterna erinrat om att de är bundna av åtaganden enligt unionslagstiftningen, såsom rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp (6), och av internationella åtaganden på området för exportkontroll. I detta sammanhang har medlemsstaterna erkänt uttalandet ”Medlemsstaternas politiska åtagande för försörjningstrygghet” (7).

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.
      1.   GENERELLA ÖVERFÖRINGSTILLSTÅND FÖR DEMONSTRATION OCH UTVÄRDERING

      Medlemsstaterna rekommenderas att anpassa sina generella överföringstillstånd för demonstration och utvärdering i enlighet med nedanstående.
      1.1   Försvarsrelaterade produkter som kan överföras i enlighet med generella överföringstillstånd för demonstrations- och utvärderingssyften enligt artikel 5.2 c i direktiv 2009/43/EG

      Följande ML-kategorier är underkategorier i förteckningen över försvarsrelaterade produkter i bilagan till direktiv 2009/43/EG. Det generella överföringstillståndet för demonstrations- och utvärderingssyften bör som ett minimum möjliggöra överföring av de försvarsrelaterade produkter som anges i nedanstående ML-kategorier. Medlemsstaterna får välja att införa fler ML-kategorier med motsvarande försvarsrelaterade produkter i sina generella överföringstillstånd för demonstrations- och utvärderingssyften.
      Förteckning över de ML-kategorier som minst ska omfattas:

                  —

                  ML3. Alla varor omfattas, utom följande:

                              —

                              Substridsdelar som omfattas av konventionen om klusterammunition.

                              —

                              Slutfasstyrda projektiler.

                              —

                              Ammunition, projektiler och drivladdningar som utformats särskilt för militär användning.

                  —

                  ML5. Alla varor omfattas, utom följande:

                              —

                              Underkategori 5 b: Målfångnings-, målangivnings-, avståndsmätnings-, övervaknings- eller målföljningssystem; detekterings-, datafusions-, igenkännings- eller identifieringsutrustning samt utrustning för sensorintegration.

                              —

                              Underkategori 5 c: Motmedelsutrustning för utrustning enligt ML5 a eller b.

                        Alla varor bör levereras utan krypteringkomponent och utan integrerad databas.

                  —

                  ML6. Alla varor omfattas, utom följande:

                              —

                              Kompletta fordon som omfattas av underkategori ML6 a.

                              —

                              Chassin och torn som omfattas av underkategori ML6 a.

                              —

                              Utrustning och utrustningskomponenter som inte ingår i de andra ML-kategorierna.

                  —

                  ML7. Följande varor omfattas:

                              —

                              Underkategori 7 f: Skyddsutrustning eller utrustning för dekontaminering som utformats eller modifierats särskilt för militär användning, komponenter och kemiska blandningar.

                              —

                              Underkategori 7 g: Utrustning särskilt utformad eller modifierad för militär användning, utformad eller modifierad för detektering eller identifiering av material enligt ML7 a, ML7 b eller ML7 d, samt komponenter som utformats särskilt för denna.

                  —

                  ML8. Alla varor omfattas, utom följande:

                              —

                              Alla ämnen med alla följande egenskaper:

                                          —

                                          Detonationshastighet på minst 8 000 m/s.

                                          —

                                          Densitet på högst 1,80 g/cm3.

                              —

                              Alla sprängämnen enligt följande och tillhörande blandningar:

                                          —

                                          Underkategori 8 a.15: HNS (hexanitrostilben) (CAS-nr 20062-22-0).

                                          —

                                          Underkategori 8 a.21: RDX och derivater därav enligt följande:

                                                      —

                                                      RDX (cyklotrimetylentrinitramin, cyklonit; T4 hexahydro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triazin; 1,3,5-trinitro-1,3,5-triaza-cyklohexan (hexogen)) (CAS-nr 121-82-4).

                                                      —

                                                      Keto-RDX (K-6 eller 2,4,6-trinitro-2,4–6-triazacyklohexanon) (CAS-nr 115029-35-1).

                                          —

                                          Underkategori 8 a.23: TATB (triaminotrinitrobensen) (CAS-nr 3058-38-6).

                              —

                              Alla ämnen som kan användas direkt eller indirekt i framställningen av substridsdelsvapen som omfattas av konventionen om klusterammunition, undertecknad i Oslo den 3 december 2008, förutom mot de medlemsstater som ratificerat konventionen om klustervapen.

                  —

                  ML9. Alla varor omfattas, utom följande:

                              —

                              Kompletta krigsfartyg (ytfartyg eller undervattensfarkoster) som omfattas av underkategori ML9 a.

                              —

                              Kompletta skrov.

                              —

                              Underkategori ML9 a.2.d: Aktiva vapenmotmedelsystem enligt ML4 b, ML5 c eller ML11 a.

                              —

                              Underkategori ML9 b.4: Luftoberoende framdrivningssystem (AIP) särskilt utformade för ubåtar.

                              —

                              Underkategori ML9 d: Antiubåts- och antitorpednät, särskilt utformade för militär användning.

                              —

                              Artiklar under ML9 c: Anordningar för undervattensdetektion, särskilt utformade för militär användning, styrutrustning till dessa och komponenter till dessa som utformats särskilt för militär användning.

                  —

                  ML10. Alla varor omfattas, utom följande:

                              —

                              Kompletta luftfartyg, lättare än luft-farkoster, obemannade luftfartyg som omfattas av underkategori ML10 a, ML10 b eller ML10 c.

                              —

                              Skrov till stridsflygplan och stridshelikopter.

                              —

                              Motorer till stridsflygplan.

                              —

                              Utrustning och utrustningskomponenter som inte ingår i de andra ML-kategorierna.

                  —

                  ML11. Följande varor omfattas:

                              —

                              Underkategori ML11 a.g: Utrustning för styrning och navigering förutom artiklar som utformats eller ändrats särskilt för raketer, robotar, bärraketer och obemannade luftfartyg (”UAV”).

                              —

                              Underkategori ML11 a.h: Digital radiokommunikationsutrustning som utnyttjar rymdvågsreflektion i troposfären.

                              —

                              Underpunkt ML11 a.j: Automatiserade ledningssystem.

                  —

                  ML13. Alla varor omfattas.

                  —

                  ML15. Alla varor omfattas, utom följande:

                              —

                              Underkategori ML15 f:

                  —

                  ML16. Alla varor omfattas, utom följande:

                              —

                              Alla artiklar relaterade till varor med anknytning till ballistisk teknik och CBRN-spridning.

                  —

                  ML17. Följande varor omfattas:

                              —

                              Underkategori ML17 b: Byggutrustning som utformats särskilt för militär användning.

                              —

                              Underkategori ML17 d: Fältarbetsutrustning som utformats särskilt för militär användning.

                              —

                              Underkategori ML17 j: Flyttbara reparationsverkstäder som utformats eller modifierats särskilt för underhåll av militär utrustning.

                              —

                              Underkategori ML17 k: Generatorer för bruk i fält som utformats eller modifierats särskilt för militär användning.

                              —

                              Underkategori ML17 l: Containrar som utformats eller modifierats särskilt för militär användning.

                              —

                              Underkategori ML17 m: Färjor andra än de som tas upp på något annat ställe i EU:s gemensamma militära förteckning, broar och pontoner som utformats särskilt för militär användning.

                              —

                              Underkategori ML17 o: Skyddsutrustning för laser som är särskilt utformad för militär användning.

                  —

                  ML21. Följande varor omfattas:

                              —

                              Underkategori ML21 a: Programvara som särskilt utformats eller modifierats för användning av varor som förtecknas i det generella överföringstillståndet.

                              —

                              Underkategori ML21 b.4: Programvara som särskilt utformats för militär användning eller som särskilt utformats för lednings-, kommunikations- och underrättelsesystem (C3I) eller lednings-, kommunikations-, dator- och underrättelsesystem (C4I).

                  —

                  ML22. Följande omfattas:

                              —

                              Endast den nödvändiga tekniken för användning av varor som är tillåtna i samma generella överföringstillstånd.

            1.2   Villkor som ska ingå i det generella överföringstillståndet för demonstration och utvärdering

      Följande förteckning är inte uttömmande. Andra villkor som en medlemsstat lägger till får dock inte strida mot eller undergräva de villkor som anges nedan.

                  Geografisk giltighet

                  :

                  Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (8).

                  Överföring för demonstration

                  :

                  Överföring av en försvarsrelaterad produkt för användning i en miljö som simulerar operativa förhållanden. Uttrycket ”överföring för demonstration” omfattar provskjutning av vapen.

                  Överföring för utvärdering

                  :

                  Överföring av en försvarsrelaterad produkt för provning av produkten och utbyte av provningsresultat. Uttrycket ”överföring för utvärdering” omfattar överföring av teknik för utbyte av provningsresultat.

                  Återföring

                  :

                  Medlemsstaterna ska välja ett av följande alternativ för återföring av den försvarsrelaterade produkten efter demonstration eller utvärdering:

                              a)

                              Undantag från skyldigheten att ha föregående tillstånd kan genomföras i enlighet med artikel 4.2 e i direktiv 2009/43/EG.

                              b)

                              Offentliggörande av ett generellt överföringstillstånd för returnering av försvarsrelaterade produkter efter demonstration eller utvärdering, beroende på vad som är tillämpligt, med minst samma förteckning över överförbara försvarsrelaterade produkter.

                              c)

                              Införlivande av återföring i det generella överföringstillståndet för demonstration och/eller utvärdering.

                  Varaktighet

                  :

                  Ursprungsmedlemsstater får ange en tidsfrist för returnering av den försvarsrelaterade produkten som leverantören måste följa gentemot den behöriga myndigheten i ursprungsmedlemsstaten. De medlemsstater som den försvarsrelaterade produkten återförs från får också ange en tidsfrist för återföring som leverantören eller leverantörens företrädare ska följa.

            2.   UPPFÖLJNING

      Medlemsstaterna uppmanas att ge verkan åt denna rekommendation senast den 1 juli 2019.
      Medlemsstaterna uppmanas att underrätta kommissionen om vilka åtgärder som vidtagits för att ge verkan åt denna rekommendation.
      3.   ADRESSATER

      Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.

         Utfärdad i Bryssel den 19 december 2018.

               På kommissionens vägnar

            Elżbieta BIEŃKOWSKA

               Ledamot av kommissionen

         (1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG av den 6 maj 2009 om förenkling av villkoren för överföring av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen (EUT L 146, 10.6.2009, s. 1).

         (2)  EUT L 329, 3.12.2016, s. 101.

         (3)  EUT L 329, 3.12.2016, s. 105.

         (4)  COM(2016) 950 final.

         (5)  COM(2016) 760 final.

         (6)  Rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (EUT L 335, 13.12.2008, s. 99).

         (7)  Antogs av regeringsföreträdarna för de medlemsstater som deltar i Europeiska försvarsbyrån, församlade i rådet vid dess 3551:a möte den 19 juni 2017.

         (8)  Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 111/2013 av den 14 juni 2013 om ändring av bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet (EUT L 318, 28.11.2013, s. 12), som införlivade direktiv 2009/43/EG i EES-avtalet, innehöll en särskild anpassningstext: ”Detta direktiv gäller inte för Liechtenstein.”


title: Kommissionens rekommendation (EU) 2018/2051 av den 19 december 2018 om anpassning av tillämpningsområdet och villkoren för generella överföringstillstånd för reparations- och underhållssyften enligt artikel 5.2 d i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG [delgivet med nr C(2018) 8610] (Text av betydelse för EES.)

text:
               21.12.2018

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 327/94

      KOMMISSIONENS REKOMMENDATION (EU) 2018/2051
      av den 19 december 2018
      om anpassning av tillämpningsområdet och villkoren för generella överföringstillstånd för reparations- och underhållssyften enligt artikel 5.2 d i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG

            [delgivet med nr C(2018) 8610]

      (Text av betydelse för EES)
      EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Enligt artikel 5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG (1) är medlemsstaterna skyldiga att offentliggöra minst fyra generella överföringstillstånd.

                  (2)

                  Generella överföringstillstånd är en viktig del av det förenklade tillståndssystem som infördes genom direktiv 2009/43/EG.

                  (3)

                  Skillnaderna i tillämpningsområdet för generella överföringstillstånd som medlemsstaterna offentliggör när det gäller de försvarsrelaterade produkter som omfattas samt de olika villkor som tillämpas på överföringar av dessa produkter kan göra det svårare att genomföra direktiv 2009/43/EG och uppnå dess förenklingsmål. Det är viktigt att anpassa de nationella tillvägagångssätten i fråga om tillämpningsområdet och villkoren för överföringar enligt de generella överföringstillstånd som medlemsstaterna offentliggjort, för att säkerställa att dessa tillstånd är attraktiva och används.

                  (4)

                  I sina slutsatser av den 18 maj 2015 upprepade rådet att det finns ett behov av att genomföra och tillämpa bland annat direktiv 2009/43/EG. Efter att tidigare ha antagit två rekommendationer om generella överföringstillstånd för försvarsmakter (2) och för certifierade mottagare (3) har kommissionen i den europeiska försvarshandlingsplanen (4) och i rapporten om utvärdering av överföringsdirektivet (5) tillkännagett att den fokuserar på de två återstående generella överföringstillstånden, vilka omfattar överföringar som sker i demonstrations-, utvärderings-, utställnings-, reparations- och underhållssyfte.

                  (5)

                  Initiativet i denna rekommendation har fått starkt stöd av medlemsstaternas företrädare i den kommitté som inrättades genom artikel 14 i direktiv 2009/43/EG. Riktlinjerna i rekommendationen återspeglar resultatet av diskussioner i en expertgrupp som inrättats under denna kommitté.

                  (6)

                  Denna rekommendation är tillämplig på förteckningen över försvarsrelaterade produkter (som motsvarar Europeiska unionens gemensamma militära förteckning) i bilagan till direktiv 2009/43/EG. Rekommendationen kommer vid behov att uppdateras så att den återspeglar framtida uppdateringar av förteckningen över försvarsrelaterade produkter.

                  (7)

                  På grundval av diskussionerna med medlemsstaterna och med hänsyn till produkternas egenskaper (inklusive undantag), exempelvis deras känslighet, utgör de försvarsrelaterade produkter som anges i punkt 1.1 i denna rekommendation en icke uttömmande minimiförteckning över produkter för vilka medlemsstaterna tillåter överföring enligt sina generella överföringstillstånd för reparations- och underhållssyften. Det innebär att de generella överföringstillstånd för reparations- och underhållssyften som en medlemsstat offentliggjort också får användas för överföring av andra försvarsrelaterade produkter som ingår i bilagan till direktiv 2009/43/EG men inte anges i denna rekommendation.

                  (8)

                  I samband med diskussionerna om denna rekommendation har medlemsstaterna erinrat om att de är bundna av åtaganden enligt unionslagstiftningen, såsom rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/GUSP (6), och av internationella åtaganden på området för exportkontroll. I detta sammanhang har medlemsstaterna erkänt uttalandet ”Medlemsstaternas politiska åtagande för försörjningstrygghet” (7).

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.
      1.   GENERELLA ÖVERFÖRINGSTILLSTÅND FÖR REPARATION OCH UNDERHÅLL

      Medlemsstaterna rekommenderas att anpassa sina generella överföringstillstånd för reparation och underhåll i enlighet med nedanstående.
      1.1   Försvarsrelaterade produkter som kan överföras i enlighet med generella överföringstillstånd för reparations- och underhållssyften enligt artikel 5.2 d i direktiv 2009/43/EG

      Följande ML-kategorier är underkategorier i förteckningen över försvarsrelaterade produkter i bilagan till direktiv 2009/43/EG. Det generella överföringstillståndet för reparations- och underhållssyften bör som ett minimum möjliggöra överföring av de försvarsrelaterade produkter som anges i nedanstående ML-kategorier. Medlemsstaterna får välja att införa fler ML-kategorier med motsvarande försvarsrelaterade produkter i sina generella överföringstillstånd för reparations- och underhållssyften.
      Förteckning över de ML-kategorier som minst ska omfattas:

                  —

                  ML3. Alla varor omfattas, utom följande:

                              —

                              Substridsdelar som omfattas av konventionen om klusterammunition.

                              —

                              Slutfasstyrda projektiler.

                              —

                              Ammunition, projektiler och drivladdningar som utformats särskilt för militär användning.

                  —

                  ML4. Alla varor omfattas, utom följande:

                              —

                              Underkategori 4 a: Bomber, torpeder, raketer, robotar, andra anordningar och laddningar och komponenter som utformats eller modifierats särskilt för militär användning.

                              —

                              Underkategori 4 b: Komponenter som utformats särskilt för avfyrning, läggning, vilseledning, störning, desarmering och som omfattas av ML4 a.

                  —

                  ML5. Alla varor omfattas, utom följande:

                              —

                              Underkategori 5 b: Målfångnings-, målangivnings-, avståndsmätnings-, övervaknings- eller målföljningssystem; detekterings-, datafusions-, igenkännings- eller identifieringsutrustning samt utrustning för sensorintegration.

                              —

                              Underkategori 5 c: Motmedelsutrustning för utrustning enligt ML5 a eller b.

                        Alla varor bör levereras utan krypteringkomponent och utan integrerad databas.

                  —

                  ML6. Alla varor omfattas, utom följande:

                              —

                              Kompletta fordon.

                              —

                              Chassin och torn som omfattas av underkategori ML6 a.

                              —

                              Utrustning och utrustningskomponenter som inte ingår i de andra ML-kategorierna.

                  —

                  ML7. Följande varor omfattas:

                              —

                              Underkategori 7 f: Skyddsutrustning eller utrustning för dekontaminering som utformats eller modifierats särskilt för militär användning, komponenter och kemiska blandningar.

                              —

                              Underkategori 7 g: Utrustning särskilt utformad eller modifierad för militär användning, utformad eller modifierad för detektering eller identifiering av material enligt ML7 a, ML7 b eller ML7 d, samt komponenter som utformats särskilt för denna.

                  —

                  ML8. Alla varor omfattas, utom följande:

                              —

                              Alla ämnen med alla följande egenskaper:

                                          —

                                          Detonationshastighet på minst 8 000 m/s.

                                          —

                                          Densitet på högst 1,80 g/cm3.

                              —

                              Alla sprängämnen enligt följande och tillhörande blandningar:

                                          —

                                          Underkategori 8 a.15: HNS (hexanitrostilben) (CAS-nr 20062-22-0).

                                          —

                                          Underkategori 8 a.21: RDX och derivater därav enligt följande:

                                                      —

                                                      RDX (cyklotrimetylentrinitramin, cyklonit; T4 hexahydro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triazin; 1,3,5-trinitro-1,3,5-triaza-cyklohexan (hexogen)) (CAS-nr 121-82-4).

                                                      —

                                                      Keto-RDX (K-6 eller 2,4,6-trinitro-2,4,6-triazacyklohexanon) (CAS-nr 115029-35-1).

                                          —

                                          Underkategori 8 a.23: TATB (triaminotrinitrobensen) (CAS-nr 3058-38-6).

                              —

                              Alla ämnen som kan användas direkt eller indirekt i framställningen av substridsdelsvapen som omfattas av konventionen om klusterammunition, undertecknad i Oslo den 3 december 2008, förutom mot de medlemsstater som ratificerat konventionen om klustervapen.

                  —

                  ML9. Alla varor omfattas, utom följande:

                              —

                              Kompletta krigsfartyg (ytfartyg eller undervattensfarkoster) som omfattas av underkategori ML9 a.

                              —

                              Kompletta skrov.

                              —

                              Artiklar under ML9 c: Anordningar för undervattensdetektion, särskilt utformade för militär användning, styrutrustning till dessa och komponenter till dessa som utformats särskilt för militär användning.

                  —

                  ML10. Alla varor omfattas, utom följande:

                              —

                              Kompletta luftfartyg, lättare än luft-farkoster, obemannade luftfartyg som omfattas av underkategori ML10 a eller ML10 c.

                              —

                              Skrov till stridsflygplan och stridshelikopter.

                              —

                              Motorer till stridsflygplan.

                              —

                              Utrustning och utrustningskomponenter som inte ingår i de andra ML-kategorierna.

                  —

                  ML11. Följande varor omfattas:

                              —

                              Underkategori ML11 a.g: Utrustning för styrning och navigering förutom artiklar som utformats eller ändrats särskilt för raketer, robotar, bärraketer och obemannade luftfartyg (”UAV”).

                              —

                              Underkategori ML11 a.h: Digital radiokommunikationsutrustning som utnyttjar rymdvågsreflektion i troposfären.

                              —

                              Underpunkt ML11 a.j: Automatiserade ledningssystem.

                  —

                  ML13. Alla varor omfattas.

                  —

                  ML14. Alla varor omfattas.

                  —

                  ML15. Alla varor omfattas.

                  —

                  ML16. Alla varor omfattas, utom följande:

                              —

                              Alla artiklar relaterade till varor med anknytning till ballistisk teknik och CBRN-spridning.

                  —

                  ML17. Följande varor omfattas:

                              —

                              Underkategori ML17 b: Byggutrustning som utformats särskilt för militär användning.

                              —

                              Underkategori ML17 d: Fältarbetsutrustning som utformats särskilt för militär användning.

                              —

                              Underkategori ML17 j: Flyttbara reparationsverkstäder som utformats eller modifierats särskilt för underhåll av militär utrustning.

                              —

                              Underkategori ML17 k: Generatorer för bruk i fält som utformats eller modifierats särskilt för militär användning.

                              —

                              Underkategori ML17 l: Containrar som utformats eller modifierats särskilt för militär användning.

                              —

                              Underkategori ML17 m: Färjor andra än de som tas upp på något annat ställe i EU:s gemensamma militära förteckning, broar och pontoner som utformats särskilt för militär användning.

                              —

                              Underkategori ML17 o: Skyddsutrustning för laser som är särskilt utformad för militär användning.

                  —

                  ML21. Följande varor omfattas:

                              —

                              Underkategori ML21 a: Programvara som särskilt utformats eller modifierats för användning av varor som förtecknas i det generella överföringstillståndet.

                              —

                              Underkategori ML21 b.4: Programvara som särskilt utformats för militär användning eller som särskilt utformats för lednings-, kommunikations- och underrättelsesystem (C3I) eller lednings-, kommunikations-, dator- och underrättelsesystem (C4I).

                  —

                  ML22. Följande omfattas:

                              —

                              Den nödvändiga tekniken för användning av varor som är tillåtna i samma generella överföringstillstånd.

            1.2   Villkor som ska ingå i det generella överföringstillståndet för reparations- och underhållssyften

      Följande förteckning över villkor är inte uttömmande. Andra villkor som en medlemsstat lägger till får dock inte strida mot eller undergräva de villkor som anges nedan.

                  Geografisk giltighet

                  :

                  Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (8).

                  Överföring för reparation

                  :

                  Överföring av en försvarsrelaterad produkt i syfte att reparera den och inte att uppgradera eller förbättra den i prestandaavseende.

                  Överföring för underhåll

                  :

                  Överföring av en försvarsrelaterad produkt i syfte att underhålla den och inte att uppgradera eller förbättra den i prestandaavseende.

                  Returnering

                  :

                  Medlemsstaterna får kräva att det finns ett tidigare tillstånd för den ursprungliga överföringen av den artikel som returneras efter reparation. Medlemsstaterna ska välja ett av följande alternativ för returnering av den försvarsrelaterade produkten efter reparation eller underhåll:

                              a)

                              Undantag från skyldigheten att ha föregående tillstånd i enlighet med artikel 4.2 e i direktiv 2009/43/EG.

                              b)

                              Offentliggörande av ett generellt överföringstillstånd för returnering av försvarsrelaterade produkter efter reparation eller underhåll, med minst samma förteckning över överförbara försvarsrelaterade produkter.

                              c)

                              Införlivande av returnering i det generella överföringstillståndet för reparation och/eller underhåll.

                  Varaktighet

                  :

                  Medlemsstaterna får ange en tidsfrist för returnering av den försvarsrelaterade produkten.

            2.   UPPFÖLJNING

      Medlemsstaterna uppmanas att ge verkan åt denna rekommendation senast den 1 juli 2019.
      Medlemsstaterna uppmanas att underrätta kommissionen om vilka åtgärder som vidtagits för att ge verkan åt denna rekommendation.
      3.   ADRESSATER

      Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.

         Utfärdad i Bryssel den 19 december 2018.

               På kommissionens vägnar

            Elżbieta BIEŃKOWSKA

               Ledamot av kommissionen

         (1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG av den 6 maj 2009 om förenkling av villkoren för överföring av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen (EUT L 146, 10.6.2009, s. 1).

         (2)  EUT L 329, 3.12.2016, s. 101.

         (3)  EUT L 329, 3.12.2016, s. 105.

         (4)  COM(2016) 950 final.

         (5)  COM(2016) 760 final.

         (6)  Rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (EUT L 335, 13.12.2008, s. 99).

         (7)  Antogs av regeringsföreträdarna för de medlemsstater som deltar i Europeiska försvarsbyrån, församlade i rådet vid dess 3551:a möte den 19 juni 2017.

         (8)  Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 111/2013 av den 14 juni 2013 om ändring av bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet (EUT L 318, 28.11.2013, s. 12), som införlivade direktiv 2009/43/EG i EES-avtalet, innehöll en särskild anpassningstext: ”Detta direktiv gäller inte för Liechtenstein.”


               30.11.2017

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 408/54

         P7_TA(2014)0260
   Användning av radio och tv som ett verktyg i EU:s diplomati
   Europaparlamentets rekommendation till rådet, kommissionen och den europeiska avdelningen för yttre åtgärder av den 2 april 2014 om radio- och tv-mediernas roll när det gäller att främja EU och dess värden (2013/2187(INI))
   (2017/C 408/08)

      Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

               —

               med beaktande av artiklarna 2 och 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

               —

               med beaktande av artikel 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

               —

               med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, som antogs av FN:s generalförsamling den 10 december 1948, och av alla relevanta internationella instrument som rör de mänskliga rättigheterna, bland annat den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter,

               —

               med beaktande av protokoll nr 29, fogat till Lissabonfördraget, om systemet för radio och tv i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna,

               —

               med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 11,

               —

               med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter,

               —

               med beaktande av den strategiska ramen och handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati, antagna av rådet den 25 juni 2012 (1),

               —

               med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2007Samarbete för kommunikation om Europa (COM(2007)0568) och kommissionens förslag av den 3 oktober 2007 till interinstitutionellt avtal om samarbete för kommunikation om Europa (COM(2007)0569),

               —

               med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om offentligägd radio och TV i den digitala tidsåldern: framtiden för det dubbla systemet (2),

               —

               med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktiv om audiovisuella medietjänster) (3),

               —

               med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om de kulturella aspekterna i EU:s yttre åtgärder (4),

               —

               med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik (5),

               —

               med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2013 om press- och mediefrihet i världen (6),

               —

               med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2013 om årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (7),

               —

               med beaktande av sin resolution av den 11 december 2013 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2012 och Europeiska unionens politik på området (8),

               —

               med beaktande av den europeiska stadgan om pressfrihet,

               —

               med beaktande av sina resolutioner av den 22 november 2012 om utvidgningspolitik, kriterier och EU:s strategiska intressen (9), av den 12 december 2013 om lägesrapporten om Albanien för 2013 (10), av den 6 februari 2014 om 2013 års framstegsrapport om Bosnien och Hercegovina (11), av den 6 februari 2014 om 2013 års framstegsrapport för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (12), av den 16 januari 2014 om 2012 års framstegsrapport om Island och utsikterna efter valet (13), av den 16 januari 2014 om Kosovos europeiska integrationsprocess (14), av den 6 februari 2014 om 2013 års framstegsrapport om Montenegro (15), av den 16 januari 2014 om 2013 års framstegsrapport om Serbien (16), av den 12 mars 2014 om 2013 års framstegsrapport om Turkiet (17), av den 23 oktober 2013 om den europeiska grannskapspolitiken: På väg mot en förstärkning av partnerskapet. Europaparlamentets ståndpunkt om 2012 års rapporter (18), av den 23 maj 2013 om återvinning av tillgångar för övergångsländer som omfattades av den arabiska våren (19), av den 14 mars 2013 om förbindelserna mellan EU och Kina och av den 13 december 2012 (20) med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om förhandlingarna för ett nytt avtal mellan EU och Ryssland (21),

               —

               med beaktande av artikel 97 i arbetsordningen,

               —

               med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A7-0248/2014), och av följande skäl:

               A.

               Oberoende europeiska radio- och tv-medier erbjuder allmänheten – i Europa och hela världen – en gemensam vision och stöder de värden som förankrats i EU:s fördrag, såsom mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, däribland yttrandefrihet samt främjar pluralism, självständigt tänkande, kulturell mångfald, skilda åskådningssätt och även det grundläggande värdet att verka för fredlig konfliktlösning, tolerans och respekt, både inom EU och i samband med unionens yttre förbindelser.

               B.

               Alla hot mot mediernas oberoende, genom regeringars inblandning, hot mot journalister, avsaknad av öppenhet när det gäller ägandestrukturer eller överskuggande kommersiella intressen, inverkar menligt på den övergripande mediefriheten och mångfalden i alla länder.

               C.

               Regeringarna har det huvudsakliga ansvaret för att garantera och skydda yttrandefriheten och medierna, men EU har en roll i att övervaka tillämpningen av artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna när medlemsstaterna genomför EU-lagstiftningen. Det fastställs i EU-lagstiftningen, särskilt i protokoll nr 29, fogat till EU-fördraget, att systemet för radio och tv i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna är direkt relaterat till varje samhälles demokratiska, sociala och kulturella behov och till behovet av att bevara mediemångfalden.

               D.

               Genom radio- och tv-medier, som i allt större grad kompletteras av onlinemedietjänster, är det möjligt att på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt nå ut till befolkningen i Europa och i tredjeländer, och dessa medier är den huvudsakliga informationskällan för de flesta invånare i och utanför EU.

               E.

               Nya plattformar för digitala medier och onlinemedier har bidragit till ökad diversifiering och mångfald och är särskilt viktiga i länder där tillgången till mer traditionella informationskällor är begränsad.

               F.

               Europeiska radio- och tv-medier kan spela en viktig roll internationellt när det gäller att sprida värden som demokrati, mediefrihet och mänskliga rättigheter i hela världen, förklara skilda nationella uppfattningar, informera om EU:s politik, forma ett verkligt europeiskt perspektiv och förse publiken med tillförlitlig och högkvalitativ information, främst genom ett kraftfullt och obevekligt engagemang för journalistisk objektivitet.

               G.

               Radio- och tv-sändningar till stöd för demokratisering och mänskliga rättigheter i tredjeländer omfattas inte uttryckligen av EU:s mediepolitik.

               H.

               Det finns ett behov av att dra upp en konsekvent strategi för EU:s radio- och tv-medier i EU:s yttre förbindelser för att främja EU:s grundläggande värden och dess mål som en global aktör och för att påverka debatter och främja förståelse för utrikespolitiska frågor.

               I.

               EU:s inledande finansiering av ”European Radio for Belarus” och dess fortsatta projektbaserade finansiering av oberoende radio- och tv-medier i tredjeländer är bra exempel på hur yttrandefrihet och andra grundläggande rättigheter och friheter kan främjas inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.

               J.

               Upprättandet av en världsomspännande europeisk radiotjänst skulle kunna vara mycket användbart som ett omfattande verktyg för EU:s yttre förbindelser och för att främja universella demokratiska värden och mänskliga rättigheter. Ett sådant initiativ skulle kunna underlättas med hjälp av onlineteknik.

               K.

               EU stöder den internationella nyhetskanalen Euronews, som sänds på 13 språk, förstås av 53 procent av världens befolkning och distribueras till 410 miljoner hushåll i 155 länder. Euronews har satellittäckning i hela världen och är en ledande kanal när det gäller potentiell publik i Europa och bland icke-arabiska nyhetskanaler i arabländerna och i Afrika söder om Sahara. Dessutom är kanalen kostnadsfritt tillgänglig i hela världen på olika mobila enheter.

               L.

               EU har sedan 2005 haft ett tjänsteavtal med Euronews och gett kanalen en grundfinansiering på fem miljoner euro om året till produktion och sändning av en rad program om Europafrågor. Två andra tjänsteavtal, till ett värde av fem miljoner euro per år under en femårsperiod, undertecknades 2007 och 2009 för Euronews-sändningar på arabiska respektive farsi. I december 2010 undertecknade EU och Euronews ett flerårigt ramavtal om partnerskap. Kommissionens ekonomiska bidrag till Euronews för 2013 fastställdes genom kommissionens beslut av den 8 maj 2013 om antagande av det ändrade arbetsprogrammet för 2013 när det gäller kommunikation, vilket ska tjäna som ett finansieringsbeslut (C(2013)2631). Euronews uppskattade intäkter för 2014 utgörs av aktieägarnas licensieringsavgifter (9 procent), reklamintäkter (49 procent) och finansiering från kommissionen och dess olika generaldirektorat (42 procent).

               M.

               Redaktionellt oberoende från allt politiskt inflytande, opartiskhet, mångfald och respekt för tittarna är en central del i Euronews årliga åtagandeförklaring gentemot tittarna (22).

               N.

               2009 gjorde kommissionen en utvärdering av Euronews grundkontrakt som bekräftade Euronews unika och kostnadseffektiva status som en Europaomfattande nyhetskanal som når fler tittare inom Europa än sina konkurrerande internationella nyhetskanaler (23).

               1.

               Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten:

                           a)

                           Rådet, kommissionen och utrikestjänsten uppmanas att förstå vikten av fria europeiska medier, och särskilt av ekonomiskt hållbara och oberoende offentligägda radio- och tv-medier när det gäller att främja demokratiska värden och informera allmänheten om politik och mål inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, särskilt genom att verka för större förståelse av de frågor som förenar och splittrar EU och genom att sammanföra unionsmedborgarna när det gäller deras förståelse av utrikespolitiken.

                           b)

                           Rådet, kommissionen och utrikestjänsten uppmanas att dra upp en konsekvent och omfattande strategi för EU:s radio- och tv-medier i samband med EU:s yttre förbindelser och att därigenom främja yttrandefrihet och mediemångfald och försvara och stärka demokratin och de mänskliga rättigheterna i Europa och i tredjeländer och att göra denna mediestrategi till ett integrerat verktyg i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.

                           c)

                           Rådet, kommissionen och utrikestjänsten uppmanas att, som ett led i denna strategi, ta fram ett särskilt förhållningssätt till europeiska radio- och tv-medier – utan att det påverkar mediernas oberoende och medlemsstaternas befogenhet att fastställa, definiera och organisera de offentligägda radio- och tv-mediernas verksamhetsområde – som

                                       i)

                                       främjar ett gynnsamt medieklimat i tredjeländer för utveckling av oberoende och professionella radio- och tv-medier,

                                       ii)

                                       uppmuntrar europeiska radio- och tv-medier internationellt att

                                                   —

                                                   vara verksamma i en pluralistisk och konkurrensutsatt mediemiljö – där de har direkt tillgång till aktuella förstahandsnyheter, kan utnyttja fördelarna med den senaste tekniken och fortsätter att ligga i framkant av den digitala revolutionen – och skapa ett autentiskt och varierat innehåll,

                                                   —

                                                   är redaktionellt oberoende,

                                                   —

                                                   ansluta sig till en stadga för radio- och tv-företag som kräver en korrekt och objektiv nyhetsrapportering och ett balanserat och omfattande återgivande av mångfalden i EU och dess medlemsstater, samt iaktta journalistiska normer med särskild tonvikt på en politik för att garantera en oberoende, korrekt och balanserad journalistik, och i detta sammanhang fastställa egna oberoende uppföranderegler och sin redaktionella inriktning,

                                                   —

                                                   erbjuda en plattform för diskussion och debatt om socialt och/eller politiskt relevanta frågor och därmed gå i täten för och forma debatten ur ett europeiskt perspektiv tack vare ett stort nätverk av korrespondenter och väcka allmänhetens intresse och främja dess delaktighet,

                                                   —

                                                   använda de olika formerna för utsändning av nyhets- och opinionsprogram – bland annat tv, radio, internet, onlinemedier, sociala medier och mobila plattformar – så att man når ut till största tänkbara publik utanför EU,

                                                   —

                                                   på ett lämpligt sätt återspegla EU:s mångfald av åsikter och sammanhang, inbegripet åsikterna och verkligheten i de nyare medlemsstaterna,

                                                   —

                                                   på ett aktivt sätt utbilda framtida ledande europeiska och icke-europeiska journalister,

                                                   —

                                                   inte vara rädda för att ta sig an allvarliga frågor på ett ingående sätt och framställa den objektiva verkligheten ur flera perspektiv.

                           d)

                           Rådet, kommissionen och utrikestjänsten uppmanas att beakta att Euronews, med sitt breda nätverk av nationella programföretag och sin breda distribution, har potentialen att spela en viktig roll i medielandskapet och i att stimulera debatten i Europa, inklusive i tredjeländer. För att spela en sådan roll bör dock Euronews

                                       i)

                                       förfoga över resurser som möjliggör fortsatt verksamhet på flera språk, även icke-europeiska språk,

                                       ii)

                                       fortsätta att sträva efter att stärka sitt redaktionella oberoende,

                                       iii)

                                       ha resurser att främja utbildningsmöjligheter för journalister i samband med Europafrågor och fortsätta erbjuda praktikmöjligheter för externa journalister, särskilt genom sitt projekt Euronews Network,

                                       iv)

                                       ytterligare stärkas ekonomiskt och strukturellt för att kunna bedriva en verksamhet som är nivåmässigt jämförbar med de internationella nyhetskanalernas,

                                       v)

                                       på sin webbplats publicera en översikt över sina intäkter för att göra sin verksamhet öppen för insyn.

                           e)

                           Rådet, kommissionen och utrikestjänsten uppmanas att rikta projektbaserat externt EU-stöd till de programföretag som redan respekterar och arbetar i överensstämmelse med de högsta standarderna för en oberoende, korrekt och balanserad journalistik och stöder EU:s värden, samt till projekt som skulle göra det möjligt för de programföretag som ligger efter när det gäller en oberoende, korrekt och hållbar journalistik att nå dessa standarder. Hänsyn bör i detta sammanhang tas till att en resultatutvärdering utifrån mätbara kriterier bör vara en förutsättning för all ytterligare finansiering.

                           f)

                           Rådet, kommissionen och utrikestjänsten uppmanas att inleda en reflektionsprocess på EU-nivå i syfte att upprätta en världsomspännande europeisk radiotjänst.

                           g)

                           Rådet, kommissionen och utrikestjänsten uppmanas att systematiskt ta upp frågan om restriktioner av mediefriheten i alla bilaterala möten med berörda tredjeländer, i syfte att maximera effekten av den föreslagna strategin för EU:s radio- och tv-medier i samband med EU:s yttre förbindelser.

                           h)

                           Rådet, kommissionen och utrikestjänsten uppmanas att främja medlemsstaternas kännedom om radio- och tv-mediernas betydelse för EU:s yttre förbindelser och att försöka finna sätt att samordna den föreslagna EU-strategin med medlemsstaternas åtgärder och strategier på samma område, i syfte att öka konsekvensen.

                           i)

                           Rådet, kommissionen och utrikestjänsten uppmanas att arbeta för att skapa ett gynnsamt medieklimat i tredjeländer samt utveckling av oberoende och professionella radio- och tv-medier.

                           j)

                           Rådet, kommissionen och utrikestjänsten uppmanas att ingripa skyndsamt när europeiska mediers internationella sändningar blockeras i tredjeländer och när tredjeländers regeringar beslutar att stoppa europeiska radio- och tv-mediers sändningar.

               2.

               Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten och, för kännedom, till medlemsstaterna.

      (1)  Rådets dokument 11855/2012.

      (2)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 50.

      (3)  EUT L 95, 15.4.2010, s. 1.

      (4)  EUT C 377 E, 7.12.2012, s. 135.

      (5)  Antagna texter, P7_TA(2012)0470.

      (6)  Antagna texter, P7_TA(2013)0274.

      (7)  Antagna texter, P7_TA(2013)0453.

      (8)  Antagna texter, P7_TA(2013)0575.

      (9)  Antagna texter, P7_TA(2012)0453.

      (10)  Antagna texter, P7_TA(2013)0596.

      (11)  Antagna texter, P7_TA(2014)0102.

      (12)  Antagna texter, P7_TA(2014)0103.

      (13)  Antagna texter, P7_TA(2014)0041.

      (14)  Antagna texter, P7_TA(2014)0040.

      (15)  Antagna texter, P7_TA(2014)0104.

      (16)  Antagna texter, P7_TA(2014)0039.

      (17)  Antagna texter, P7_TA(2014)0235.

      (18)  Antagna texter, P7_TA(2013)0446.

      (19)  Antagna texter, P7_TA(2013)0224.

      (20)  Antagna texter, P7_TA(2013)0097

      (21)  Antagna texter, P7_TA(2012)0505.

      (22)  http://www.euronews.com/services-ue/

      (23)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getAllAnswers.do?reference=E-2010-3324