               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 23.10.2019
            COM(2019) 491 final
            Rekommendation till
            RÅDETS BESLUT
            om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett avtal och protokoll om hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Danmarks regering och Grönlands lokala regering
            {SWD(2019) 385 final} - {SWD(2019) 386 final}

               MOTIVERING

               1.
                     BAKGRUND TILL REKOMMENDATIONEN

               •Motiv och syfte med förslaget

               Kommissionen föreslår förhandlingar om ett nytt partnerskapsavtal och protokoll om hållbart fiske med Grönland som både svarar mot unionsflottans behov och är förenliga med förordning (EU) nr 1380/2013 om den gemensamma fiskeripolitiken
                  1
                och rådets slutsatser av den 19 mars 2012 om kommissionens meddelande om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension.

               •Förenlighet med befintliga bestämmelser inom området

                  Det nuvarande partnerskapsavtalet om fiske med Grönland
                     2
                   undertecknades den 28 juni 2007
                     3
                  . Det föreslås att ett nytt partnerskapetsavtal om hållbart fiske förhandlas fram så att vissa bestämmelser i förordning (EU) nr 1380/2013
                     4
                   som inte täcks av det nuvarande partnerskapsavtalet kan integreras.

                  Det nuvarande femåriga protokollet
                     5
                   till partnerskapsavtalet började tillämpas den 1 januari 2016
                     6
                   och löper ut den 31 december 2020. Där fastställs fiskemöjligheterna för unionsflottan och motsvarande ekonomiska ersättning som betalas av unionen och EU-fartygsägarna.

               Det nuvarande protokollet tillåter att EU-flottan fiskar i grönländska vatten efter torsk, pelagisk kungsfisk, djuphavskungsfisk, liten hälleflundra, räkor, skoläst och lodda inom ramen för preliminära årliga fiskemöjligheter på 42 726 ton. Fisket bedrivs av fartyg från åtta medlemsstater (Danmark, Estland, Frankrike, Tyskland, Lettland, Litauen, Sverige och Förenade kungariket). EU överför en del av den överenskomna kvoten till Norge och Färöarna i utbyte mot att EU-fartyg får tillträde till deras vatten. Utöver de avgifter som betalas till Grönland av unionsflottan betalar EU 13 168 978 euro i årlig ersättning (beräknat utifrån referenspriserna för varje art), inklusive en ekonomisk reserv på 1 700 000 euro för eventuella ytterligare kvantiteter. Genom EU-budgeten tillhandahålls också 2 931 999 euro för att stödja Grönlands sektoriella fiskeripolitik.

                  Detta är ett avtal som rör blandade arter. Tilldelningen av kvoter till medlemsstater omfattas av bestämmelserna om total tillåten fångstmängd och kvotförordningen
                     7
                  . Partnerskapsavtalen bidrar till att främja den gemensamma fiskeripolitikens mål på internationell nivå och säkerställer att unionens fiske utanför unionens vatten följer samma principer och standarder som det fiske som sker inom ramen för unionsrätten. Dessutom främjar de vetenskapligt samarbete mellan EU och dess partner, öppenhet och hållbarhet som möjliggör en bättre förvaltning av fiskeresurser samt uppmuntrar styrning genom att stödja uppföljning, kontroll och övervakning av nationella och utländska flottors verksamhet och finansiera kampen mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU). Partnerskapsavtalen bidrar till en hållbar utveckling av den lokala fiskerinäringen och till att främja tillväxt och anständigt arbete med anknytning till maritim verksamhet. De stärker EU:s ställning i internationella och regionala fiskeriorganisationer (när det gäller Grönland särskilt Internationella havsforskningsrådet och Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del)
                     8
                  .

               •Förenlighet med unionens politik inom andra områden

                  Förhandlingarna om ett nytt avtal och protokoll med Grönland är i linje med EU:s yttre åtgärder i förhållande till utomeuropeiska länder och territorier, framför allt med unionens mål när det gäller respekt för demokratiska principer och mänskliga rättigheter.

               2.
                     REKOMMENDATIONENS RÄTTSLIGA UTFORMNING

               •Rättslig grund

                  Den rättsliga grunden för beslutet är artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), där förfarandet för förhandlingar om och ingående av internationella avtal fastställs.

               •Subsidiaritetsprincipen (för icke-exklusiv befogenhet)

                  Ej tillämpligt (exklusiv befogenhet).

               •Proportionalitetsprincipen

                  Beslutet står i proportion till målet.

               •Val av instrument

                  Instrumentet föreskrivs i artiklarna 218.3 och 218.4 i EUF-fördraget.

               3.RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR

               •Efterhandsutvärderingar/kontroller av ändamålsenligheten med befintlig lagstiftning

                  Under 2019 gjorde kommissionen en efterhandsutvärdering av det nuvarande partnerskapsavtalet och protokollet med Grönland samt en förhandsutvärdering av en eventuell förlängning av protokollet. Slutsatserna återfinns i ett separat arbetsdokument från kommissionens avdelningar.

                  Slutsatsen var att EU:s fiskesektor hade ett tydligt intresse av att fiska i grönländska vatten och att en förlängning av avtalet och protokollet skulle förbättra förvaltningen av fisket i regionen.

                  För EU är det viktigt att behålla ett instrument som möjliggör ett fördjupat samarbete inom fiskesektorn med en betydande aktör inom världshavsförvaltningen på subregional nivå, särskilt med tanke på omfattningen av det fiskeområde som står under dess jurisdiktion. På så sätt kommer EU att kunna stärka sin ställning inom det nordiska fisket, tack vare utbytet av kvoter med Norge och Färöarna.

                  För EU-fartyg innebär detta fortsatt tillträde till ett fiskeområde som är viktigt för tillämpningen av fångststrategier inom ramen för fleråriga internationella överenskommelser.

                  För de grönländska myndigheterna är målet att upprätthålla förbindelser med EU i syfte att stärka havsförvaltningen och samtidigt få särskilt sektorsstöd som omfattar flerårigt finansieringsstöd för fiskeriförvaltning.

               •Samråd med berörda parter

                  Kommissionen har i samband med utvärderingen samrått med medlemsstaterna, branschföreträdare, internationella civilsamhällesorganisationer samt Grönlands fiskeriförvaltning och civilsamhälle.

               •Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden

                  Ej tillämpligt.

               •Konsekvensbedömning

                  Ej tillämpligt.

               •Lagstiftningens ändamålsenlighet och förenkling

                  Ej tillämpligt.

               •Grundläggande rättigheter

                  I de föreslagna förhandlingsdirektiven (se bilagan till beslutet) uppmanas kommissionen att förhandla om att föra in en klausul om konsekvenserna av kränkningar av mänskliga rättigheter och demokratiska principer i det nya partnerskapsavtalet.

               4.
                     BUDGETKONSEKVENSER

               Det nya protokollet omfattar utbetalning av en ekonomisk ersättning till Grönland. Budgetanslagen i form av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden måste varje år föras in i budgetposten för partnerskapsavtal om hållbart fiske (11 03 01) och vara förenliga med budgetplaneringen för den fleråriga budgetramen för 2014–2020. Beloppen för åtaganden och betalningar fastställs inom ramen för det årliga budgetförfarandet, med reservposten för protokoll som inte hade trätt i kraft vid årets början
                  9
               .

               5.
                     ÖVRIGA INSLAG

               •Genomförandeplaner samt åtgärder för övervakning, utvärdering och rapportering

                  Förhandlingarna kommer enligt planerna att inledas under fjärde kvartalet 2019.

               •Ingående redogörelse för de specifika bestämmelserna i förslaget

                  Kommissionen rekommenderar

                  att rådet bemyndigar kommissionen att inleda och föra förhandlingar om att ingå ett nytt partnerskapsavtal och protokoll om hållbart fiske med Grönland,

                  att förhandlingarna förs i samråd med den särskilda kommittén, i enlighet med EUF-fördraget, och

                  att rådet godkänner förhandlingsdirektiven i bilagan till denna rekommendation.

               Rekommendation till

               RÅDETS BESLUT

               om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett avtal och protokoll om hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Danmarks regering och Grönlands lokala regering

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 218.3 och 218.4,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

               av följande skäl:

               Ett partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Danmarks regering och Grönlands lokala regering, å andra sidan, och ett protokoll om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet
                  10
                undertecknades den 28 juni 2007. När detta protokoll löpte ut undertecknades ett nytt protokoll som började tillämpas den 1 januari 2016
                  11
               . Det kommer att löpa ut den 31 december 2020.

               Partnerskapsavtalet omfattar inte vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013
                  12
               . De fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som gäller från och med den 1 januari 2021 bör också fastställas med tanke på att det nuvarande protokollet snart löper ut. Kommissionen föreslår förhandlingar om ett nytt avtal och protokoll som tillgodoser unionsflottans behov och även är i enlighet med förordning (EU) nr 1380/2013.

               Förhandlingar bör därför inledas i syfte att ingå ett nytt partnerskapsavtal och protokoll om hållbart fiske med Danmarks regering och Grönlands lokala regering.

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

               Artikel 1

               Kommissionen bemyndigas härmed att inleda förhandlingar, på unionens vägnar, om ett nytt partnerskapsavtal och protokoll om hållbart fiske med Danmarks regering och Grönlands lokala regering.

               Artikel 2

               Förhandlingarna ska föras i samråd med rådets arbetsgrupp för extern fiskeripolitik på grundval av de förhandlingsdirektiv som återges i bilagan till detta beslut.

               Artikel 3

               Detta beslut riktar sig till kommissionen.

               Utfärdat i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (2)

                        EUT L 172, 30.6.2007.

                     (3)

                  https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2007046&DocLanguage=en

                     (4)

                        Förordning (EU) nr 1380/2013 del VI avdelning II.

                     (5)

                        EUT L 305, 21.11.2015, s. 1.

                     (6)

                  https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2015055&DocLanguage=en

                     (7)

                        Rådets förordning (EU) 2019/124 av den 30 januari 2019 om fastställande för år 2019 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfiskefartyg, i vissa andra vatten (EUT L 29, 31.1.2019, s. 1).

                     (8)

                  https://www.nafo.int/

                     (9)

                        Kapitel 40 (reservpost 40 02 41) i linje med det interinstitutionella avtalet om den fleråriga budgetramen (2013/C 373/01).

                     (10)

                        EUT L 172, 30.6.2007.

                     (11)

                        https://www.consilium.europa.eu/sv/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2015055&DocLanguage=en

                     (12)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

    ---documentbreak---

               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 23.10.2019
            COM(2019) 491 final
            BILAGA
            till
            Rekommendation
            om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett avtal och protokoll om hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Danmarks regering och Grönlands lokala regering
            {SWD(2019) 385 final} - {SWD(2019) 386 final}

               BILAGA

               Direktiv för förhandlingar om ett avtal och protokoll om hållbart fiske och mellan Europeiska unionen och Danmarks regering och Grönlands lokala regering

               (1)Syftet med förhandlingarna är att det ska ingås ett protokoll till partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Grönland i överensstämmelse med förordning (EU) nr 1380/2013 och rådets slutsatser av den 19 mars 2012 om kommissionens meddelande om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension.

               (2)Partnerskapsavtalet bör fastställa en ram, allmänna principer och mål som kommer att utgöra grunden för det nya partnerskapet med Grönland. Det bör därför omfatta en klausul som upphäver det nuvarande partnerskapsavtalet om fiske mellan parterna.

               (3)Det nya partnerskapet bör främja hållbart och ansvarsfullt fiske och samtidigt säkerställa ömsesidiga fördelar för EU och Grönland. Under förhandlingarna bör kommissionen särskilt sträva efter att uppnå de mål som beskrivs närmare nedan:

               ·Säkerställa tillgång till Grönlands fiskezon och de tillstånd som EU:s fiskeflotta behöver för att fiska i den zonen.

               ·Säkerställa fiskets miljömässiga hållbarhet och främja förvaltningen av världshaven på internationell nivå och samtidigt beakta de bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden och relevanta förvaltningsplaner som antagits av berörda regionala fiskeriförvaltningsorganisationer. Fisket bör endast inriktas på tillgängliga resurser med hänsyn till den lokala flottans fiskekapacitet, samtidigt som särskild uppmärksamhet ägnas åt att de berörda bestånden är långvandrande.

               ·Eftersträva en lämplig andel av fiskeresursernas överskott som står helt i proportion till EU-flottans intressen, när dessa resurser också är av intresse för flottor från tredje land.

               ·Tillämpa samma tekniska villkor på alla flottor från tredje land, med beaktande av en eventuell överföring till andra nordiska länder av EU:s avtalade kvoter.

               ·Säkerställa att den ekonomiska ersättningen från EU för tillträde till fisket baseras på EU-flottans historiska och förväntade framtida verksamhet i regionen, i ljuset av de bästa och mest aktuella vetenskapliga rönen.

               ·Etablera en dialog för att stärka Grönlands genomförande av en ansvarsfull fiskeripolitik kopplad till landets utvecklingsmål, i synnerhet när det gäller fiskeriförvaltning, kampen mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske, kontroll och övervakning av fiske och tillhandahållande av vetenskapliga utlåtanden.

               ·Införa en klausul om konsekvenserna av kränkningar av mänskliga rättigheter och demokratiska principer.

               ·Säkerställa att protokollet bidrar till att främja tillväxt och anständigt arbete i samband med fiskeverksamhet, med beaktande av relevanta konventioner från Internationella arbetsorganisationen (ILO).

               (4)I protokollet bör i synnerhet följande fastställas:

               ·De fiskemöjligheter, uppdelade per kategori, som ska beviljas EU-flottan.

               ·Den ekonomiska ersättningen till Grönland och de berörda betalningsvillkoren.

               ·De belopp som ska betalas i sektorsstöd och mekanismerna för genomförandet.


               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 4.3.2020
            COM(2020) 91 final
            Rekommendation till
            RÅDETS REKOMMENDATION
            för att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott att upphöra i Rumänien
            {SWD(2020) 53 final}

               Rekommendation till

               RÅDETS REKOMMENDATION

               för att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott att upphöra i Rumänien

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.7,

               med beaktande av kommissionens rekommendation, och

               av följande skäl:

               (1)I enlighet med artikel 126 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser.

               (2)Stabilitets- och tillväxtpakten syftar till att genom sunda offentliga finanser stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning.

               (3)Den [17 mars] 2020 fastställde rådet, i enlighet med artikel 126.6 i EUF-fördraget, att Rumänien har ett alltför stort underskott.

               (4)I enlighet med artikel 126.7 i EUF-fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97
                  1
                ska rådet ge rekommendationer till den berörda medlemsstaten för att denna ska åtgärda situationen med ett alltför stort underskott inom en viss tid. I rekommendationen ska den berörda medlemsstaten få högst sex månader på sig att vidta effektiva åtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet. I sin rekommendation om att korrigera ett alltför stort underskott ska rådet också som ett riktmärke begära att årliga budgetmål uppnås som, på grundval av den prognos som ligger till grund för rekommendationen, är förenliga med en årlig förbättring av det strukturella saldot på minst 0,5 % av BNP, dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

               (5)Enligt kommissionens vinterprognos 2020, utvidgad med finanspolitiska variabler fram till 2022, beräknas den reala BNP-tillväxten ha uppgått till 3,9 % 2019. Utifrån antagandet om oförändrad politik beräknar kommissionen den reala BNP-tillväxten vara måttlig men stabil med 3,8 % 2020 och 3,5 % 2021 och 2022. Å ena sidan skulle den betydande finanspolitiska stimulansen genom nuvarande politik fortsätta att driva på den privata konsumtionen. Å andra sidan skulle en fortsatt ökning av underskottet i de offentliga finanserna urholka konsumenternas och investerarnas förtroende för hållbarheten vad gäller ekonomins tillväxt. Det leder till att en försvagning av investeringarna väntas, eftersom privata investerare tar hänsyn till ökande makroekonomiska obalanser. Nettoexportens bidrag väntas fortsätta vara negativ under prognosperioden, eftersom exporten fortsätter att påverkas av en svag extern efterfrågan, samtidigt som importen understöds av den privata konsumtionen. Detta skulle i sin tur förvärra det redan höga underskottet i bytesbalansen.

               (6)Den 10 december 2019 antog regeringen och sände till parlamentet den finanspolitiska och budgetpolitiska strategin för 2020–22 (nedan kallad den finanspolitiska strategin), med ett reviderat allmänt mål för underskottet i de offentliga finanserna på 3,8 % av BNP 2019, vilket överskrider fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Denna revision, som ökat från den ursprungliga beräkningen på 2,8 % av BNP 2019, grundades på uppgifter om budgetgenomförandet hittills under året. Den finanspolitiska strategin offentliggjordes i lag den 18 december 2019.

               (7)I kommissionens vinterprognos 2020, förlängd med finanspolitiska variabler fram till 2022, beräknas underskottet i de offentliga finanserna ligga kvar över fördragets referensvärde på 3 % av BNP under hela prognosperioden. Kommissionens beräknar, baserat på antagandet om oförändrad politik, ett underskott i de offentliga finanserna på 4,0 % av BNP 2019, 4,9 % 2020, 6,9 % 2021 och 7,7 % 2022. Det strukturella underskottet beräknas försämras med 1,0 % av BNP 2019, med ytterligare 1,9 % av BNP 2021 och med ytterligare 0,8 % 2022. Den beräknade ökningen av underskottet beror främst på betydande pensionsökningar som godkändes under sommaren 2019. De ökade utgifterna för pensioner skulle bidra med 0,9 procentandelar av BNP till ökningen av underskottet under 2020, 1,7 procentandelar av BNP 2021 och 1,1 procentandelar av BNP 2022. Fördubblingen av barnbidraget som ska träda i kraft från och med augusti 2020 beräknas få en årlig finanspolitisk kostnad på 0,6 % av BNP. I den finanspolitiska strategin beräknar regeringen ett offentligt underskott på 3,6 % av BNP 2020, 3,4 % 2021 och 2,8 % 2022. På grundval av regeringens beräkningar skulle detta leda till en strukturell anpassning på 0,3 % 2020, 0,2 % 2021 och 0,6 % 2022. Anpassningen av den finanspolitiska strategin är till största delen utgiftsbaserad. I synnerhet väntas utgifterna för ersättningar till anställda, för varor och tjänster och kapitalutgifter, som inte samfinansieras av EU, att minska som andel av BNP. Den lägre prognosen för underskottet i den finanspolitiska strategin jämfört med kommissionens prognos härrör från mer optimistiska underliggande makroekonomiska prognoser i den finanspolitiska strategin och från det faktum att den finanspolitiska strategin inte beaktar finanspolitiska konsekvenser av vissa genomförda åtgärder, medan den planerade återhållsamheten vad gäller löpande utgifter inte helt stöds av genomförda, eller trovärdigt aviserade, åtgärder och därför inte fullt ut kan beaktas i kommissionens prognos.

               (8)Rumäniens offentliga skuld uppgick till 34,7 % av BNP 2018. Enligt kommissionens prognos beräknas den offentliga skulden öka till 46,6 % av BNP 2022 och därmed ligga kvar under fördragets referensvärde.

               (9)I enlighet med artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 ska korrigeringen av det alltför stora underskottet slutföras under det år som följer på det år då underskottet fastställdes (i detta fall 2021), om inte särskilda omständigheter föreligger. Anpassningsbanan bör fastställas i enlighet med förordning (EG) nr 1467/97, med hänsyn tagen till medlemsstatens finansiella och ekonomiska läge.

               (10)För närvarande föreligger sådana särskilda omständigheter i Rumänien. En korrigering av det alltför stora underskottet fram till 2021 skulle kräva en alltför skarp finanspolitisk korrigering och resultera i ett betydande produktionsbortfall. En längre anpassningsbana, som ändå kräver betydande årliga korrigeringar, skulle få mer gradvisa konsekvenser för tillväxten och tar hänsyn till det faktum att budgetåret 2020 redan har inletts. Strukturella reformer som fullföljs parallellt med en finanspolitisk konsolidering kommer att bidra till att säkerställa en hållbar korrigering av det alltför stora underskottet. Mot denna bakgrund och med hänsyn till Rumäniens finansiella och ekonomiska situation är det önskvärt att fastställa tidsfristen för korrigeringen av det alltför stora underskottet till 2022.

               (11)En trovärdig och hållbar anpassningsbana skulle med denna tidsfrist kräva att Rumänien når målet med ett nominellt underskott i de offentliga finanserna på 3,6 % av BNP 2020, 3,4 % av BNP 2021 och 2,8 % av BNP 2022 vilket, på grundval av kommissionens prognos, är förenligt med de primära offentliga nettoutgifternas nominella ökning
                  2
                på 8,2 % 2020, 5,5 % 2021 och 5,5 % 2022. En sådan tillväxttakt på nettoutgifternas nominella ökning blir den första indikator som används för att bedöma den finanspolitiska insatsen om en noggrann analys skulle behövas. Motsvarande årliga anpassningar av det strukturella saldot är 0,5 % av BNP 2020, 0,8 % av BNP 2021 och 0,8 % av BNP 2022. På grundval av föreliggande prognos skulle dessa mål fortfarande möjliggöra årliga ökningar av reala nettoutgifter. Att uppnå målen kommer sannolikt att kräva en omprövning av de stora lagstiftade pensionsökningarna och andra åtgärder som nyligen antagits som driver på den kraftiga försämringen av underskottet i referensscenariot.

               (12)Budgetkonsolideringsåtgärder bör säkra en bestående korrigering, samtidigt som de inriktas på att förbättra de offentliga finansernas kvalitet och förstärka ekonomins tillväxtpotential.

               (13)Sedan 2016 har Rumänien systematiskt och upprepade gånger avvikit från de finanspolitiska regler som är förankrade i det nationella finanspolitiska regelverket och därmed till stor del gjort dem obrukbara. Det är av avgörande betydelse att Rumänien i framtiden säkerställer att det nationella finanspolitiska regelverket tillämpas fullt ut.

               (14)På medellång och lång sikt förefaller riskerna för sunda offentliga finanser vara höga, vilka drivs av ett högt underskott i de offentliga finanserna och kostnader för en åldrande befolkning. Pensionsökningarna, vilka antogs under sommaren 2019 och planerades träda i kraft under 2019–2021, spelar en stor roll vad gäller dessa risker. Detta bekräftar det trängande behovet av att fullt ut återställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

               HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

               (1)Rumänien bör få den rådande situationen med ett alltför stort underskott att upphöra senast år 2022.

               (2)Rumänien bör nå målet med ett nominellt underskott i de offentliga finanserna på 3,6 % av BNP 2020, 3,4 % av BNP 2021 och 2,8 % av BNP 2022, vilket är förenligt med de primära offentliga nettoutgifternas nominella ökning på 8,2 % 2020, 5,5 % 2021 och 5,5 % 2022, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,5 % av BNP 2020, 0,8 % av BNP 2021 och 0,8 % av BNP 2022.

               (3)Rumänien bör precisera vilka åtgärder som krävs för att korrigera det alltför stora underskottet till 2022 och se till att dessa verkligen genomförs. Åtgärder för att konsolidera de offentliga finanserna på ett tillväxtfrämjande sätt bör säkra en bestående korrigering. Rumänien bör använda alla oväntade inkomster till att minska sitt underskott.

               (4)Rådet fastställde tidsfristen 15 september 2020 för Rumänien att vidtaga effektiva åtgärder och att, i enlighet med artikel 3.4 a i förordning (EG) nr 1467/97, i detalj rapportera om den konsolideringsstrategi som planeras för att uppnå målen. Därefter bör de rumänska myndigheterna minst var sjätte månad rapportera om de framsteg som gjorts när det gäller genomförandet av dessa rekommendationer, fram till dess att det alltför stora underskottet helt har korrigerats.

               Vidare bör Rumänien i framtiden säkerställa att det nationella finanspolitiska regelverket tillämpas fullt ut. För att garantera en framgångsrik strategi för finanspolitisk konsolidering är det också av vikt att stödja den finanspolitiska konsolideringen med omfattande strukturreformer, i linje med rådets rekommendationer till Rumänien inom den europeiska planeringsterminen och särskilt de som är av betydelse för förfarandet vid makroekonomiska obalanser.

               Denna rekommendation riktar sig till Rumänien.

               Utfärdad i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        EGT L 209, 2.8.1997, s. 6.

                     (2)

                        Primära offentliga nettoutgifter består av totala offentliga utgifter exklusive ränteutgifter, utgifter för EU-program som motsvaras fullt ut av EU-medel samt icke-diskretionära förändringar i utgifterna för arbetslöshetsförmåner. Nationellt finansierade fasta bruttoinvesteringar är utjämnade över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller lagstadgade inkomstökningar är inräknade. Engångsåtgärder på såväl inkomst- som utgiftssidan är avräknade.


               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 20.5.2020
            COM(2020) 524 final
            Rekommendation till
            RÅDETS REKOMMENDATION
            om Sloveniens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Sloveniens stabilitetsprogram 2020

               Rekommendation till

               RÅDETS REKOMMENDATION

               om Sloveniens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Sloveniens stabilitetsprogram 2020

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

               med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
                  1
               , särskilt artikel 5.2,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

               med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

               med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

               med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

               med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

               av följande skäl:

               (1)Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska planeringstermin för samordning av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Slovenien var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

               (2)Landsrapporten 2020 för Slovenien
                  2
                offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av hur väl Slovenien hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019
                  3
               , med uppföljningen av tidigare års rekommendationer och med sina nationella Europa 2020-mål.

               (3)Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin är en allvarlig folkhälsokris för invånare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftigt minskad konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och deras inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar inom EU. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande
                  4
                om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen, omfattande alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

               (4)Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller vidtagit nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

               (5)Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten
                  5
               . Klausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i förordning (EG) nr 1467/97, underlättar samordningen av budgetpolitiken under en allvarlig konjunkturnedgång. I meddelandet framför kommissionen till rådet att man bedömer att det rådande läget med en allvarlig konjunkturnedgång till följd av covid-19-pandemin innebär att villkoren för att aktivera undantagsklausulen är uppfyllda. Den 23 mars 2020 godkände medlemsstaternas finansministrar kommissionens bedömning. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på rekommendation av kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Det ger medlemsstaterna möjlighet att avvika från de budgetkrav som normalt skulle gälla samtidigt som kommissionen och rådet kan vidta de nödvändiga politiska samordningsåtgärderna inom ramen för pakten.

               (6)Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa smittspridningen, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens och mildra de socioekonomiska konsekvenserna genom stödåtgärder till företag och hushåll samt för att säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att utforma de åtgärder som krävs för både en återgång till samhällen och ekonomier som fungerar normalt och till en hållbar tillväxt, där bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och man drar nytta av lärdomarna från krisen.

               (7)Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära situationer. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och en snabb och smidig återgång till fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare måste dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphöra så snart de inte längre behövs. Den nuvarande krisen har visat att det behövs krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården, bl.a. bättre inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. Det är centrala faktorer för arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner.

               (8)Unionens lagstiftare har redan ändrat de relevanta regelverken
                  6
                för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Ändringarna kommer att öka flexibiliteten och förenkla och effektivisera förfarandena. För att minska pressen på kassaflödena kan medlemsstaterna också använda en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Slovenien uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa sina hårdast drabbade invånare och sektorer.

               (9)Pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer sannolikt att drabba regionerna i Slovenien ojämnt på grund av den ekonomiska verksamhetens olika specialiserings- och koncentrationsmönster. Detta innebär en betydande risk för att de redan iakttagna ökande skillnaderna mellan huvudstaden och resten av landet blir allt större. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

               (10)Den 30 april 2020 lade Slovenien fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

               (11)Slovenien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet.

               (12)Den 13 juli 2018 rekommenderade rådet Slovenien att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna
                  7
                inte skulle överstiga 3,1 % 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på minst 0,65 % av BNP. I kommissionens samlade bedömning bekräftas en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet 2019 samt 2018 och 2019 sammantaget. Eftersom den allmänna undantagsklausulen aktiverats är det dock inte motiverat med fler åtgärder inom ramen för förfarandet vid betydande avvikelse.

               (13)I sitt stabilitetsprogram för 2020 väntar sig regeringen att det samlade underskottet kommer att försämras från ett överskott på 0,5 % av BNP 2019 till ett underskott på 8,1 % av BNP 2020. Den offentliga skuldkvoten minskade till 66,1 % av BNP under 2019, men väntas enligt stabilitetsprogrammet för 2020 öka till 82,4 % av BNP under 2020. De makroekonomiska och offentligfinansiella utsikterna påverkas av den höga graden av osäkerhet till följd av covid-19-pandemin.

               (14)Som reaktion på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Slovenien antagit budgetåtgärder för att öka kapaciteten i hälso- och sjukvårdssystemet, begränsa smittspridningen och hjälpa de personer och branscher som påverkas mest. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick budgetåtgärderna till 4,4 % av BNP. Åtgärderna omfattar system för korttidsarbete för tillfälligt uppsagda arbetstagare och egenföretagare (2,3 % av BNP), högre utgifter för hälso- och sjukvård (0,5 % av BNP), kompensationer till arbetstagare som stannar kvar på arbetsplatsen (0,4 % av BNP), krisbonus för offentliganställda (0,4 % av BNP), skatteuppskov (0,4 % av BNP) och ekonomiskt stöd till utsatta grupper (0,2 % av BNP). Slovenien har dessutom aviserat åtgärder som, även om de inte påverkar budgeten direkt, kommer att bidra till likviditeten i företagen, och som enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas till 5,1 % av BNP. Åtgärderna omfattar lånegarantier (4,8 % av BNP), skatteuppskov (0,2 % av BNP) och befrielse från sociala avgifter för egenföretagare (0,1 % av BNP). I kommissionens vårprognos 2020 behandlas dock alla skatteuppskov som likviditetsåtgärder utan negativa budgetkonsekvenser under 2020. Totalt sett är de åtgärder som Slovenien har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på covid-19-utbrottet. Ett fullständigt genomförande av dessa åtgärder, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot en välgenomtänkt offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

               (15)Baserat på kommissionens vårprognos 2020 beräknas Sloveniens saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -7,2 % av BNP 2020 och -2,1 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten beräknas uppgå till 83,7 % av BNP 2020 och till 79,9 % av BNP 2021.

               (16)Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av att Slovenien planerade att överträda underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget tyder analysen på att skuldkriteriet såsom det definieras i fördraget och förordning (EG) nr 1467/1997 inte är uppfyllt.

               (17)Den 12 mars 2020 kungjorde Slovenien att covid-19-epidemin omfattas av landets lag om överförbara sjukdomar och vidtog folkhälsoåtgärder för att begränsa virusets spridning. Detta omfattade en samordning av den offentliga hälso- och sjukvården, primär- och sekundärvården och andra tjänster och deras olika roller samt införandet av lämpliga testprotokoll. Samtidigt införde Slovenien strikta åtgärder för att begränsa rörelsefriheten, medan matbutiker, apotek, banker, bensinstationer och postkontor hölls öppna. Åtgärderna för den offentliga hälso- och sjukvården och för att begränsa rörelsefriheten hjälpte Slovenien i den första vågen (mars–maj) för att förhindra att antalet svårt sjuka översteg hälso- och sjukvårdssystemets kapacitet i landet. Till följd av åtgärderna för att begränsa rörelsefriheten stängde många företag tillfälligt eller minskade sin verksamhet. I en öppen och exportinriktad ekonomi som Slovenien har störningar i leveranskedjan och en minskad global efterfrågan på produkter haft en särskilt stor inverkan på tillväxten. På grund av osäkerheten om den ekonomiska utvecklingen skjuts många investeringsbeslut upp i den privata sektorn. Eftersom transport- och turismsektorerna, som är två av Sloveniens viktigaste sektorer, förväntas vara de mest utsatta med en minskning på 70 % av omsättningen 2020, beräknas en mycket kraftig minskning av BNP för 2020.

               (18)I slutet av april 2020 hade myndigheterna antagit två åtgärdspaket för att motverka den chock som covid-19 innebär
                  8
               . Det första åtgärdspaketet – på omkring 3,1 miljarder euro, motsvarande cirka 6,4 % av BNP – är främst inriktat på att skydda arbetstillfällen och socialt utsatta grupper. Staten täcker löneersättning, sjukersättning och sociala avgifter för tillfälliga uppsägningar samt pensionsförsäkringsavgifter för anställda som stannar kvar på arbetsplatsen. För att minska företagens och hushållens likviditetsproblem kan lånebetalningar skjutas upp i upp till tolv månader. Det andra paketet – på omkring 2 miljarder euro, motsvarande cirka 4,2 % av BNP – ger främst likviditetsstöd till företag. Paketet omfattar ett statligt garantisystem via banker, vilket gör det möjligt att bevilja lån till stora företag som garanteras av staten för upp till 70 % av kapitalbeloppet och lån till små och medelstora företag som garanteras för upp till 80 %. När uppskov med betalningar av skatter och sociala avgifter beviljas och offentliga myndigheters avtalsenliga utbetalningar påskyndas, hjälper det företag att minska sina problem med likviditeten och tillgången till finansiering.

               (19)Med en ökande efterfrågan på hälso- och sjukvårdstjänster i början av covid-19-utbrottet stod Slovenien inför utmaningar för att säkerställa en tillräcklig hälso- och sjukvårdskapacitet. Virusutbrottet har avslöjat strukturella problem i hälso- och sjukvårdssystemet. Till exempel är den relativt låga läkartätheten ytterligare en utmaning när det gäller att bekämpa epidemin. Därför är det viktigt att anställa mer utbildad vårdpersonal, skydda deras arbetsvillkor och anställa dem där behoven är som störst. Det är nödvändigt att sprida diagnostik, tester och e-hälsa som möjliggör uppföljning och telemedicin. Målinriktad forskning och innovativa lösningar är också viktiga för att hjälpa den offentliga hälso- och sjukvården att samla in och använda anonymiserade data för att fatta välgrundade beslut. Krisen understryker behovet av att skydda den finansiella kapaciteten hos systemen för hälso- och sjukvård och långvarig vård och omsorg. Inom båda dessa system är strukturreformer förestående. Ett snabbt antagande och genomförande av en ny lag om hälso- och sjukvård och om hälso- och sjukvårdsförsäkringar, som breddar hälso- och sjukvårdens finansieringskällor och skapar ekonomiska buffertar, kommer att minska fluktuationer i de ekonomiska resurserna under konjunkturcykeln. Avsaknaden av en lag om långvarig vård och omsorg har begränsat Sloveniens förmåga att bekämpa covid-19-utbrottet inom de mest drabbade vårdområdena. Eftersom äldre personer, personer med funktionsnedsättning och personer med kroniska sjukdomar har en förhöjd risk för att bli allvarligt sjuka på grund av viruset, behövs ytterligare betydande insatser för att säkerställa långvarig vård och omsorg av hög kvalitet som är väl integrerad med hälso- och sjukvårdstjänster.

               (20)Den hälsomässiga och ekonomiska kris som orsakats av covid-19 har inneburit ett exempellöst tryck på Sloveniens arbetsmarknad och system för socialt skydd. Enligt kommissionens prognos förväntas arbetslösheten öka till 7 % 2020 och minska till 5,1 % 2021. För att bromsa den snabba ökningen av arbetslösheten i de mest utsatta sektorerna har Slovenien gjort heltäckande politiska insatser som kombinerar förebyggande åtgärder med åtgärder som syftar till att underlätta för arbetstagare att snabbt återvända till arbetsmarknaden. De viktigaste politiska insatserna, som har gjorts i samråd med arbetsmarknadens parter, inriktas på att uppnå en hållbar och rättvis återhämtning genom att stärka befintliga aktiva arbetsmarknadsåtgärder och system för att bevara sysselsättningen, inbegripet system för korttidsarbete, och införa annat tidsbundet stöd till företag, såsom lönesubventioner och befrielse från sociala avgifter. Dessa åtgärder ska bidra till att minska inkomstbortfall för alla arbetstagare, även personer med atypisk anställning och egenföretagare. Flexibla arbetsformer, inbegripet flexibilitet på arbetsplatsen (till exempel bestämmelser om distansarbete), flexibel arbetstid (till exempel bestämmelser om flextid) och flexibilitet i arbetsorganisationer (till exempel interna tjänster inom företaget) kan på ett betydande sätt bidra till att bibehålla sysselsättningen under nedstängningar och när den ekonomiska aktiviteten återupptas. Att främja företagarandan kommer att vara avgörande för att få fart på ekonomin igen och göra nödvändiga anpassningar efter krisen. Därför är det särskilt viktigt att stödja egenföretagare genom att minska den administrativa bördan och ekonomiska nackdelar jämfört med anställda.

               (21)För att mildra de sociala konsekvenserna av denna kris är det viktigt att Slovenien fortsätter att tillhandahålla ett lämpligt paket med sociala förmåner. Det kommer därför att bli nödvändigt att regelbundet övervaka krisens effekter på fattigdomen. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt de äldre, särskilt kvinnor, som löpte en större risk att drabbas av fattigdom eller social utestängning än EU-genomsnittet redan före krisen. Ändringen av pensionslagstiftningen, som antogs av nationalförsamlingen i november 2019, förväntas förbättra pensionernas tillräcklighet för nya pensionärer, medan de nuvarande pensionärerna, även de som befinner sig på eller under fattigdomsgränsen, inte kommer att dra nytta av ändringen. Att erbjuda organisationer som är verksamma i första ledet ytterligare ekonomiskt stöd skulle säkerställa att covid-19-pandemin inte på ett oproportionerligt sätt påverkar personer som löper risk att drabbas av social utestängning och att deras grundläggande behov tillgodoses, såsom dagliga måltider och hälso- och sjukvård.

               (22)Likviditetsåtgärder vidtogs för företag i april 2020, men det finns fortfarande bärkraftiga företag, såsom mindre innovativa företag med hög tillväxt, vars kreditbetyg ännu inte är tillräckligt väl etablerade för att ge dem rätt till ovannämnda lånegarantier via banker. Förbättrad tillgång till alternativa finansieringskällor, bland annat instrument för egenkapitalfinansiering (till exempel riskkapital), kan bli nödvändigt, framför allt i länder som Slovenien, där aktiemarknaderna är underutvecklade. Sloveniens befintliga verktyg för eget kapital kan vara ett sätt att slussa hjälpinsatser till de företag som framgångsrikt tar sig igenom krisen, såsom innovativa små och medelstora företag, uppstartsföretag och expanderande företag, i enlighet med vad andra medlemsstater planerar att göra. Tillämpningen av de skyddsåtgärder som föreskrivs i EU:s regler kommer att säkerställa att dessa tillskott inte inverkar negativt på företagens effektivitet eller ekonomiska konkurrens.

               (23)Covid-19-krisen har allvarligt påverkat möjligheterna för i övrigt sunda företag och hushåll att betala sina räkningar. Om inga åtgärder vidtas kommer en stor del av den privata sektorn att bli insolvent. Bland sina likviditetsåtgärder för företag har den slovenska regeringen infört ett tolv månader långt uppehåll för återbetalning av banklån för icke-finansiella företag och hushåll. Det måste noggrant utvärderas och övervakas hur effektiva och ändamålsenliga denna åtgärd och andra liknande åtgärder är. Eventuella negativa effekter av åtgärderna bör också åtgärdas snabbt, så att den finansiella stabiliteten alltid säkerställs.

               (24)Företag i kris, framför allt små företag, behöver inte endast likviditet och finansiering, utan också ett gynnsamt företagsklimat. Detta inbegriper ett snabbt och obyråkratiskt genomförande av covid-19-räddningsåtgärderna, men behoven är mer långtgående än så. Landets regelbörda och administrativa börda är fortfarande betungande och skapar kostnader som de hårt pressade företagen helt enkelt inte har råd med i dessa svåra tider. Att minska byråkratin till exempel i fråga om tillstånd, rapporteringsskyldigheter och skatteförfaranden, är ett effektivt sätt att ge omedelbara och märkbara lättnader för företagen utan att belasta den nationella budgeten och indirekt skattebetalarna. En modernisering av reglerna kommer att göra det möjligt för olika yrkesgrupper att erbjuda mer kostnadseffektiva och innovativa tjänster som företagen nu behöver. Slovenien har skapat verktyg för att minska den administrativa bördan, inbegripet ”Single Document” och ett test för små och medelstora företag (”SME test”). Användningen av dessa verktyg kan nu maximeras för att ge omedelbara lättnader. Krisen kommer att öka belastningen ytterligare vad gäller handelstvistlösning och lagföring av ekonomisk brottslighet. Man kommer även att behöva fokusera mer på insolvensreglerna för att undvika krisrelaterad insolvens och en snabb avveckling av olönsamma företag samt för att ge berörda parter en andra chans.

               (25)För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att bli viktigt att tidigarelägga färdigutvecklade projekt för offentlig investering och gynna privata investeringar, bland annat genom relevanta reformer. Att främja den gröna omställningen genom hållbara projekt, såsom övergången från kolgruvor och koldriven elproduktion, kan vara en sådan investering. Investeringar i den gröna omställningen, som beskrivs i Sloveniens nationella energi- och klimatplan, kan på kort sikt stimulera återhämtningen och på medellång sikt mildra efterverkningarna av covid-19-pandemin. Det kan handla om att öka den nuvarande låga andelen förnybar energi, stärka energiinfrastrukturen, minska luftföroreningarna, som ligger över EU-genomsnittet i Sloveniens städer, stärka den cirkulära ekonomin, stödja socialt företagande och påskynda insatserna för att begränsa de potentiella konsekvenserna för de regioner och sektorer som påverkas mest av omställningen. Den nuvarande minskningen av utsläppen kommer att bli kortlivad om man inte ägnar tillräcklig uppmärksamhet åt investeringar i ren energi och klimatåtgärder i återhämtningspaketen, vilket skulle leda till att Slovenien hamnar på efterkälken med sina klimatmål. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning för perioden 2021–2027 kan hjälpa Slovenien att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom det område som anges i bilaga D till landsrapporten. Detta skulle ge Slovenien möjlighet att på bästa sätt använda fonden.

               (26)För att uppnå en ekonomisk återhämtning som införlivar hållbarhetsprincipen kommer investeringar att behövas för att ytterligare utveckla hållbara transporter och för att stödja kollektivtrafiken och hållbara förbindelser, särskilt för järnvägar. Covid-19-krisen har lett till ytterligare utmaningar för gods- och transittransporter och även om Slovenien har vidtagit de åtgärder som krävs och möjliggjort flödet av varor, framför allt kritiska varor, kommer detta att få negativa konsekvenser för landets ekonomiska tillväxt.

               (27)Som en del av en exit- och återhämtningsstrategi kommer det att vara viktigt att stödja investeringar i forskning och innovation, som är en viktig drivkraft för produktivitet och ekonomisk tillväxt. Redan före krisen ansågs Slovenien bara vara en ”måttlig innovatör” och landets ansträngningar att komma i kapp de bästa länderna mattades av. Näringslivet lägger ner mest – 75 % – på FoU. Konjunkturnedgången äventyrar än en gång företagens FoU och innovation. Relativt låga innovationsnivåer, framför allt bland små och medelstora företag, hämmar utvecklingen och spridningen av innovativa affärsprocesser och affärslösningar, vilka krävs under covid-19-krisen. Investeringar behövs för att hjälpa innovativa små och medelstora företag, inbegripet uppstartsföretag, vars verksamhet omfattar ny teknik och banbrytande innovationer, att öka sin produktion. Samarbetet mellan den akademiska världen och näringslivet är mestadels begränsat till mellan- och högteknologiska sektorer. Effektiviteten hos de kunskapsförmedlingskontor som inrättats av forskningsorganisationer och högskolor varierar avsevärt. Kopplingar mellan den akademiska världen och näringslivet är väsentliga för att man med framgång ska kunna omvandla kunskap till innovation, förbättra landets forsknings- och innovationsresultat och driva på den ekonomiska tillväxten. De offentliga utgifterna för FoU var blygsamma och delvis beroende av EU:s strukturfonder. Att återhämta sig från denna kris kommer att kräva att offentliga investeringar i forskning och innovation prioriteras, inbegripet i teknisk och tillämpad forskning.

               (28)En digital omvandling kommer att vara avgörande för den ekonomiska återhämtningen efter krisen. Landets potential på detta område tydliggjordes genom att vissa slovenska företag snabbt införde system för distansarbete och e-handelslösningar i början av krisen. En mer långtgående digitalisering av affärsmodellerna och produktionsprocesserna kan utvidga dessa omvandlingar till fler sektorer. Slovenien kan bygga vidare på befintlig kunskap och utmärkt kapacitet inom robotteknik, artificiell intelligens och blockkedjeteknik för att stödja en utvidgning av digitaliseringen till mindre avancerade, traditionella industrier. Att återanvända det breda utbudet av information från den offentliga sektorn som för närvarande finns tillgängligt kan stödja innovation och stordataekonomin. Att förbättra arbetstagarnas digitala kompetens kan öka deras anställbarhet relativt snabbt och stödja den ekonomiska återhämtningen. Att införa användarvänliga e-förvaltningstjänster och digitala offentliga tjänster kan bidra till att ytterligare minska den administrativa bördan för företag. Även om en rad olika offentliga tjänster på nätet redan är tillgängliga kommer användningen av dessa av enskilda personer och företag att kräva insatser för att öka människors förtroende för och säkerheten i elektroniska överföringar (till exempel införande av en nationell e-identifierare, it-säkerhet och integritetsfunktioner). Snabba och tillförlitliga bredbandsuppkopplingar (fasta och mobila), även på landsbygden, är avgörande för utvecklingen av viktiga sociala och ekonomiska tjänster på nätet. Utbyggnaden av 5G är beroende av 5G-spektrumtilldelning i tid.

               (29)Vanlig klassrumsundervisning på alla utbildningsnivåer har ersatts med distansundervisning under covid-19-isoleringen. E-inlärning kräver lämplig digital infrastruktur, utbildningsmaterial och lärare med nödvändig kompetens och stöd för att undervisa på ett effektivt sätt. Alla elever, särskilt sårbara grupper och personer med funktionsnedsättning och personer från landsbygdsområden, måste ha tillräcklig tillgång till distansundervisning och tillräcklig digital kompetens för att fullt ut kunna dra nytta av denna undervisning. Digital kompetens borde få en större plats i skolornas läroplaner och program för att förbättra arbetstagarnas kompetens. Detta skulle möjliggöra distansarbete i större utsträckning och en bredare användning av digitala tjänster, en bättre matchning mellan digital kompetens och arbetsmarknadens krav samt inkludering av utsatta grupper, såsom äldre eller personer som bor på landsbygden.

               (30)Dessa rekommendationer är visserligen inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, men de landsspecifika rekommendationerna för 2019 som rådet antog den 9 juli 2019 innehöll reformer som krävs för att kunna åtgärda strukturella problem på medellång och lång sikt. De rekommendationerna är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas nästa år, inom ramen för den europeiska planeringsterminens årliga cykel. Det gäller även rekommendationer rörande investeringsrelaterade ekonomiska strategier. De senare rekommendationerna bör beaktas vid finansieringen av sammanhållningspolitikens strategiska programplanering efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna vad gäller den rådande krisen.

               (31)Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. Medlemsstaterna har utvärderat framstegen vad gäller genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling i sina nationella reformprogram för 2020. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av rekommendationerna nedan kommer Slovenien att bidra till framsteg mot uppfyllandet av målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

               (32)Det är viktigt med ett nära samarbete mellan länderna i den ekonomiska och monetära unionen för att åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19. Mot bakgrund av politisk vägledning från Eurogruppen bör Slovenien, i egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta, säkerställa att landets politik är förenlig med rekommendationerna för euroområdet och politiken i andra medlemsstater i euroområdet.

               (33)Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Sloveniens ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Den har också bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 samt uppföljningen av de rekommendationer Slovenien har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara programmens relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Slovenien utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

               (34)Mot bakgrund av den bedömningen har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020 och dess yttrande
                  9
                återspeglas nedan, särskilt i rekommendation 1.

               HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Slovenien att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

               1.I enlighet med den allmänna undantagsklausulen vidta alla nödvändiga åtgärder för att ändamålsenligt hantera pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den efterföljande återhämtningen. Så snart som de ekonomiska förhållandena tillåter det bedriva en finanspolitik som syftar till att uppnå ansvarsfulla offentliga finanser på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, och samtidigt öka investeringarna. Säkerställa hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, bland annat genom att ha tillräcklig tillgång till viktiga medicinska produkter och åtgärda bristen på hälso- och sjukvårdspersonal.

               2.Tillhandahålla adekvat ersättning för inkomstbortfall och socialt skydd. Mildra krisens effekter på sysselsättningen, bland annat genom att förbättra system för korttidsarbete och genom flexibla arbetsformer. Säkerställa att dessa åtgärder ger tillräckligt skydd för arbetstagare med atypisk anställning.

               3.Fortsätta att snabbt genomföra åtgärder för att tillhandahålla likviditet och finansiering till företag och hushåll och minska den administrativa bördan. Tidigarelägga färdigutvecklade projekt för offentlig investering och främja privata investeringar för att främja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen, särskilt på ren och effektiv produktion och användning av energi, miljöinfrastruktur, hållbara transporter, forskning och innovation och på utbyggnaden av 5G-nätet. Främja företagens digitala kapacitet och stärka den digitala kompetensen, e-handel och e-hälsa.

               Utfärdad i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordföranden

                     (1)

                        EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 523 final.

                     (3)

                        EUT C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020  om ändring av förordning (EU) nr 1301/2013, förordning (EU) nr 1303/2013 och förordning (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet, (Investeringsinitiativ mot coronaeffekter) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 1), och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordning (EU) nr 1301/2013 och förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-pandemin (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        De primära offentliga nettoutgifterna består av de totala offentliga utgifterna exklusive ränteutgifter, utgifter för unionsprogram som motsvaras fullt ut av inkomster från unionsmedel och icke-diskretionära förändringar i utgifterna för arbetslöshetsförmåner. Nationellt finansierade fasta bruttoinvesteringar är utjämnade över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller lagstadgade inkomstökningar är inräknade. Engångsåtgärder på såväl inkomst- som utgiftssidan är avräknade.

                     (8)

                        Kommissionen har antagit en tillfällig ram för statligt stöd för sådana stödåtgärder, som bland annat omfattar åtgärder för att skydda företagens överlevnad. EUT C 91I, 20.3.2020, s. 1.

                     (9)

                        Enligt artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.


               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 20.5.2020
            COM(2020) 525 final
            Rekommendation till
            RÅDETS REKOMMENDATION
            om Slovakiens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Slovakiens stabilitetsprogram 2020

               Rekommendation till

               RÅDETS REKOMMENDATION

               om Slovakiens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Slovakiens stabilitetsprogram 2020

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

               med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
                  1
               , särskilt artikel 5.2,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

               med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

               med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

               med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

               med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

               av följande skäl:

               (1)Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska planeringstermin för samordning av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Slovakien inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

               (2)Landsrapporten 2020 för Slovakien
                  2
                offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av hur väl Slovakien hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019
                  3
               , med uppföljningen av tidigare års rekommendationer och med sina nationella Europa 2020-mål.

               (3)Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin är en allvarlig folkhälsokris för invånare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftigt minskad konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och deras inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar inom EU. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande
                  4
                om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen, omfattande alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

               (4)Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller vidtagit nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

               (5)Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten
                  5
               . Klausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i förordning (EG) nr 1467/97, underlättar samordningen av budgetpolitiken under en allvarlig konjunkturnedgång. I meddelandet framför kommissionen till rådet att man bedömer att det rådande läget med en allvarlig konjunkturnedgång till följd av covid-19-pandemin innebär att villkoren för att aktivera undantagsklausulen är uppfyllda. Den 23 mars 2020 godkände medlemsstaternas finansministrar kommissionens bedömning. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på rekommendation av kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Det ger medlemsstaterna möjlighet att avvika från de budgetkrav som normalt skulle gälla samtidigt som kommissionen och rådet kan vidta de nödvändiga politiska samordningsåtgärderna inom ramen för pakten.

               (6)Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa smittspridningen, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens och mildra de socioekonomiska konsekvenserna genom stödåtgärder till företag och hushåll samt för att säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att utforma de åtgärder som krävs för både en återgång till samhällen och ekonomier som fungerar normalt och till en hållbar tillväxt, där bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och man drar nytta av lärdomarna från krisen.

               (7)Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära situationer. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och en snabb och smidig återgång till fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare måste dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphöra så snart de inte längre behövs. Den nuvarande krisen har visat att det behövs krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården, bl.a. bättre inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. Det är centrala faktorer för arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner.

               (8)Unionens lagstiftare har redan ändrat de relevanta regelverken
                  6
                för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Ändringarna kommer att öka flexibiliteten och förenkla och effektivisera förfarandena. För att minska pressen på kassaflödena kan medlemsstaterna också använda en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Slovakien uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa sina hårdast drabbade invånare och sektorer.

               (9)Pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer sannolikt att vara ojämnt fördelade mellan regionerna på grund av olika specialiseringsmönster och luckor i infrastrukturen. Detta medför en betydande risk för ökade regionala skillnader inom Slovakien, särskilt mellan å enda sidan huvudstaden och västra Slovakien och å andra sidan östra och sydöstra Slovakien. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

               (10)Den 18 maj 2020 lade Slovakien fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt stabilitetsprogram för 2020. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

               (11)Slovakien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del.

               (12)Den 13 juli 2018 rekommenderade rådet Slovakien att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna
                  7
                inte överstiger 4,1 % under 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,5 % av BNP. I kommissionens samlade bedömning bekräftas en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga strukturella målet 2019 samt 2018 och 2019 sammantaget. Eftersom den allmänna undantagsklausulen aktiverats är det emellertid inte motiverat med fler åtgärder inom ramen för förfarandet vid betydande avvikelse.

               (13)I sitt stabilitetsprogram för 2020 väntar sig regeringen att det samlade underskottet kommer att försämras från ett underskott på 1,3 % av BNP 2019 till ett underskott på 8,4 % av BNP 2020. Underskottet beräknas förbättras från 4,9 % av BNP 2021 till 3,7 % av BNP 2022 och till 2,9 % av BNP 2023. Den offentliga skuldkvoten minskade till 48 % under 2019, men väntas enligt stabilitetsprogrammet för 2020 öka till 61,2 % under 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska utsikterna påverkas av den stora osäkerhet som covid-19-pandemin medför.

               (14)Som en reaktion på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad EU-strategi, har Slovakien antagit budgetåtgärder för att öka kapaciteten i hälso- och sjukvårdssystemet, begränsa smittspridningen och hjälpa de hårdast drabbade invånarna och branscherna. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa finanspolitiska åtgärder till 2,6 % av BNP. Åtgärderna omfattar lönekompensation för arbetstagare, subventioner för egenföretagare, sjukförsäkrings- och mödraskapssystem och inköp av medicinska varor i samband med covid-19-pandemin. Slovakien har dessutom aviserat åtgärder som, även om de inte påverkar budgeten direkt, kommer att bidra till likviditeten i företagen, och som enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas till 3 % av BNP. Åtgärderna omfattar anstånd med inkomstskatt och sociala avgifter om inkomsterna sjunkit med mer än 40 % (1,4 % av BNP) och lånegarantier (1,6 % av BNP). Totalt sett är de åtgärder Slovakien har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på covid-19-utbrottet. Ett fullständigt genomförande av dessa åtgärder, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot en välgenomtänkt offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

               (15)Enligt kommissionens vårprognos 2020 beräknas Slovakiens saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -8,5 % av BNP 2020 och -4,2 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten beräknas ligga kvar under 60 % av BNP både 2020 och 2021.

               (16)Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av att Slovakien planerade att överträda underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar analysen att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/1997 inte är uppfyllt.

               (17)Efter covid-19-utbrottet har Slovakien vidtagit snabba åtgärder utan motstycke för att stoppa och förebygga vidare spridning av viruset. Sedan det första fallet konstaterades den 6 mars 2020 utlystes undantagstillstånd från och med den 12 mars 2020, och sträng social distansering, karantän- och sanitetsregler och reserestriktioner infördes. Butiker och produktion i betydelsefulla ekonomiska sektorer stängde i flera veckor, till dess att regeringen gradvis började häva restriktionerna med början i slutet av april 2020. Till följd av detta förväntas den slovakiska ekonomin gå in i en djup recession 2020 eftersom privat konsumtion, investeringar och handel drabbas. Ekonomin spås minska markant med 6,7 % under 2020, och arbetslösheten tros nå 8,8 % under 2020, en ökning från 5,8 % under 2019. Slovakien har reagerat med flera åtgärder för att mildra krisens skadeverkningar, bland annat genom att omfördela 1,2 miljarder euro i outnyttjade sammanhållningspolitiska medel. Åtgärderna är bland annat system med förkortad arbetstid med lönekompensation, stöd till anställdas inkomst genom sjukdoms- och föräldraförmåner samt bidrag till egenföretagare för att kompensera deras inkomstbortfall. Ytterligare åtgärder, som syftar till att stödja företags och egenföretagares likviditet på kort sikt, är bland annat banklån, uppskov med skatt och sociala avgifter samt bankgarantier och system med förmånlig ränta. Ett lånesystem för små och medelstora företag med en ursprunglig tilldelning på 38 miljoner euro kommer att utökas med 330 miljoner euro i outnyttjade unionsmedel och ett nationellt system uppgående till 500 miljoner euro. Andra åtgärder är att skattekontroller och förhandsinbetalningar av skatt skrinläggs, och att företag och enskilda får anstånd med att betala hyra.

               (18)Covid-19-pandemin gör att det är ännu viktigare för Slovakien att fortsätta att ta itu med de strukturella utmaningarna i landets hälso- och sjukvårdssystem. Det krävs ytterligare investeringar för att öka dess resiliens, åtgärda bristen på arbetskraft inom hälso- och sjukvården och se till att det finns lämplig tillgång till kritiska medicinska produkter och kritisk infrastruktur. Parallellt med insatserna för tillräcklig tillgång till hälso- och sjukvårdspersonal i framtiden skulle effektiva politiska insatser kunna minska de geografiska skillnaderna i tillgång till läkare och säkra tillgång till vård för hela befolkningen. Att modernisera nätverket av sjukhus och åtgärda den strukturella underfinansieringen av de offentliga sjukhusen är avgörande för att förbättra hälso- och sjukvårdstjänsternas kvalitet och kostnadseffektivitet. Primärvården måste stärkas för att minska trycket på sjukhusen och förbättra hanteringen av kroniska sjukdomar, i kombination med ökad samordning mellan olika nivåer och typer av vård. Särskilt oroande är den otillräckliga tillgången till långtidsvård och omsorg av hög kvalitet till överkomligt pris, på grund av den allmänna underfinansieringen av närvård och hemsjukvård, splittrad förvaltning och brist på regelbunden samordning av sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster.

               (19)Covid-19-krisen har satt strålkastarljuset på de sociala utmaningar som redan fanns i Slovakien. Det har uppstått ett akut behov av att i nära samarbete med arbetsmarknadens parter ge arbetstagarna adekvat ersättning för inkomstbortfall. För att mildra krisens inverkan på sysselsättningen har system för arbetstidsförkortning satts in, med bidrag från unionsfonderna. Enligt kommissionens prognos förväntas arbetslösheten öka till 8,8 % 2020 och minska till 7,1 % 2021. Trots en viss uppmjukning 2018 kännetecknas systemet med arbetslöshetsförmåner i Slovakien av stränga kvalifikationskrav, förhållandevis kort varaktighet (i regel sex månader, med små förlängningar under krisen) och låg ersättningsgrad för förmånstagarna. Vissa grupper är särskilt sårbara för krisen och kan drabbas av begränsad tillgång till socialt skydd och omsorgstjänster, däribland marginaliserade grupper av romer, som ofta saknar tillgång till nödvändiga tjänster, liksom äldre och lågutbildade.

               (20)Krisen har ökat behovet av att utveckla befolkningens digitala kompetens, även lärarnas, och behovet av att bygga ut bredband, eftersom många elever fortfarande saknar anslutning till internet eller saknar andra förutsättningar att studera hemma, särskilt hos marginaliserade romer. Utmaningar rörande lika tillgång till inkluderande utbildning av god kvalitet kvarstår, eftersom de studerandes grundläggande kompetens och allmänna resultat påverkas starkt av deras socioekonomiska bakgrund. Det råder tydliga skillnader i resultat mellan skolor och regioner, vilket också märks i den höga andelen elever som lämnar utbildningen i förtid, särskilt i östra Slovakien. Läraryrkets attraktionskraft och den grundläggande lärarutbildningens kvalitet förblir låg. Dessutom är andelen barn i landet som helhet som deltar i förskola och barnomsorg, särskilt barn under tre, lägst i unionen, vilket ytterligare försämrar utbildningsresultaten.

               (21)Covid-19-krisen har gjort snabba insatser av likviditetsstöd till företag till en akut prioritering för Slovakien genom väl riktade lån och garantier, särskilt till små och medelstora företag, med hjälp av den nya flexibiliteten enligt den tillfälliga ramen för statligt stöd för att understödja ekonomin och omfördela sammanhållningspolitiska medel. Tillräckliga riskgarantier i kombination med låg ränta och långa löptider kan bidra till att lån beviljas snabbt av förmedlare och tas ut snabbt av företagen. Vid utformningen och genomförandet av dessa åtgärder bör banksektorns motståndskraft beaktas. Att bevilja uppskov med betalningar av skatter och sociala avgifter kan ytterligare bidra till att lindra likviditetsbrist på kort sikt för små och medelstora företag och egenföretagare. Bekämpning av skatteflykt och bättre efterlevnad av skattereglerna förblir prioriterat för Slovakien på medellång sikt som ett sätt att säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet och främja lika spelregler för alla, vilket underlättar den ekonomiska återhämtningen. För att de små och medelstora företagen ska kunna ha ett livskraftigt kassaflöde är det viktigt att offentliga organ på alla nivåer och företag instrueras att betala fakturor till sina leverantörer snabbare.

               (22)Att verka för ett gynnsamt företagsklimat och höja de offentliga tjänsternas kvalitet är avgörande för återhämtningen och för ett mer fördelaktigt investeringsklimat. För att återhämtningsåtgärderna ska få avsedd verkan är det viktigt att minska onödiga administrativa bördor och förenkla rutinerna, bland annat genom effektiv användning av gemensamma ingångar för företagen. Slovakiens offentliga institutioner och offentliga förvaltning har fortfarande generellt låg effektivitet. Effektiviteten kan höjas genom ytterligare digitalisering och bättre samordning och planering av den digitala infrastrukturen och programvaruutvecklingen. Ytterligare reformer kan inriktas på att förbättra samordningen av det politiska beslutsfattandet och lagstiftandet, och se till att den offentliga förvaltningen och personaladministrationen håller hög kvalitet. För att stärka ekonomins resiliens skulle Slovakien tjäna på att öka näringslivets innovationskapacitet, särskilt i de små och medelstora företagen, genom att åtgärda den splittrade styrningen i forsknings- och innovationsekosystemet. Bättre samarbete mellan näringsliv, forskning, högskolor och offentlig sektor kan stödja kunskaps- och kompetensspridning och hjälpa företagen vara innovativa och utveckla nya arbetssätt och produktionsprocesser.

               (23)För att underlätta den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar, bland annat genom relevanta reformer. För att mindre utvecklade regioner ska kunna komma i kapp och bli mer kunskapsbaserade, konkurrenskraftiga och produktiva krävs dessutom mer strategiska investeringar i Slovakien för att fylla luckor i infrastrukturen och förbättra transportnäten. Covid-19-utbrottet har satt strålkastarljuset på befintliga luckor i den digitala infrastrukturen. Om bredbandstäckningen och hastigheten ökar kan tillgången till internet bli mer jämlik och bättre. Slovakiens utbildningsystem och arbetsmarknad kan förbättras med satsningar på att rusta befolkningen med bättre kompetens för en föränderlig ekonomi och ett föränderligt samhälle, bland annat genom livslångt lärande, mer samarbete mellan näringsliv och utbildning på alla nivåer och bättre kopplingar mellan yrkesutbildnings- och omskolningsprogram och dagens och morgondagens behov på arbetsmarknaden.

               (24)För att återgå till ekonomisk tillväxt krävs politiska satsningar och riktade investeringar de närmaste åren så att Slovakien kan ta vara på möjligheterna att skapa en mer hållbar ekonomi som kännetecknas av högre förädlingsvärde. Under dessa satsningar bör regionala skillnader beaktas. Prioriterade områden för ytterligare satsningar enligt Slovakiens nationella energi- och klimatplan är bland annat att minska industrins energiintensitet, stödja energieffektiva lösningar, särskilt i hushållen, och investera i förnybar energi. En mer stödjande reglering kan bidra till att öka andelen förnybar energi i energitillförseln. Slovakien skulle tjäna på att snabbare genomföra handlingsplanen för omställning av Horná Nitra, styra om medlen till lösningar för hela regionen och ta tillfället i akt att snabbare fasa ut stenkol. Att minska luftföroreningar på grund av eldning med fasta bränslen och tilltagande utsläpp från transporter, förbättra avfallshanteringen med innovativa lösningar för insamling och behandling, bygga färdigt dricksvatten- och avloppsnät för att lösa sanitära problem, stödja projekt för smarta elnät och lotsa industrin i riktning mot en klimatneutral och cirkulär ekonomi kan bidra till att få in Slovakien på vägen mot hållbar ekonomisk tillväxt. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning för perioden 2021–2027 kan hjälpa Slovakien att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten
                  8
               . Detta skulle ge Slovakien möjlighet att på bästa sätt använda fonden.

               (25)Nya tendenser inom den internationella organiserade brottsligheten, däribland missbruk av juridiska enheter för penningtvätt, gör att Slovakien bör uppgradera sitt system mot penningtvätt för att förebygga och bekämpa ekonomisk brottslighet. Bilden av riskerna är fortfarande ofullständig, trots regeringens ambitiösa planer att stärka förebyggande och utredningar av och åtal mot penningtvätt. Personalbrist och begränsad utbildning hämmar en verkningsfull tillsyn över yrkesverksamma inom bolagsgrundande. Åtgärderna i regeringens handlingsplan har ännu inte utmynnat i verktyg för att effektivt identifiera och lagföra penningtvättbrott och beslagta tillgångar.

               (26)Dessa rekommendationer är visserligen inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, men de landsspecifika rekommendationerna för 2019 som rådet antog den 9 juli 2019 innehöll reformer som krävs för att kunna åtgärda strukturella problem på medellång och lång sikt. De rekommendationerna är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas nästa år, inom ramen för den europeiska planeringsterminens årliga cykel. Det gäller även rekommendationer rörande investeringsrelaterade ekonomiska strategier. De senare rekommendationerna bör beaktas vid finansieringen av sammanhållningspolitikens strategiska programplanering efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna vad gäller den rådande krisen.

               (27)Slovakien bör fortsätta att arbeta enligt sitt åtagande att åtgärda specifika problemen med rättsväsendets integritet, eftersom de torde undergräva förtroendet för att det fungerar som avsett. Framstegen med reformer för korruptionsbekämpning förblir begränsade i Slovakien. Ett antal reformer för förebyggande har ännu inte beslutats eller genomförts, däribland regler om lobbying, gåvor, jäv och kontakter med tredje man i beslutsprocessen samt skydd av visselblåsare. Även om brottsstatistiken varierar är antalet korruptionsrelaterade ärenden på hög nivå under utredning fortfarande lågt, men satsningar på att sanktionera juridiska personer har haft viss inverkan.

               (28)Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. Medlemsstaterna har utvärderat framstegen vad gäller genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling i sina nationella reformprogram för 2020. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av rekommendationerna nedan kommer Slovakien att bidra till framsteg mot uppfyllandet av målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

               (29)Det är viktigt med ett nära samarbete mellan länderna i den ekonomiska och monetära unionen för att åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19. Mot bakgrund av politisk vägledning från Eurogruppen bör Slovakien, i egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta, säkerställa att landets politik är förenlig med rekommendationerna för euroområdet och politiken i andra medlemsstater i euroområdet.

               (30)Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Slovakiens ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020 och det nationella reformprogrammet för 2020 samt uppföljningen av de rekommendationer Slovakien har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara programmens relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Slovakien, utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

               (31)Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020 och dess yttrande
                  9
                återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

               HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Slovakien att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

               1.I enlighet med den allmänna undantagsklausulen vidta alla nödvändiga åtgärder för att effektivt hantera pandemin samt stödja ekonomin och den därpå följande återhämtningen. Så snart som de ekonomiska förhållandena tillåter det bedriva en finanspolitik som syftar till att uppnå ansvarsfulla offentliga finanser på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, och samtidigt förbättra investeringarna. Förbättra hälso- och sjukvårdssystemets resiliens inom områdena hälso- och sjukvårdspersonal, kritiska medicinska produkter och infrastruktur. Förbättra primärvården och samordningen mellan olika typer av vård.

               2.Tillhandahålla tillräcklig inkomstersättning och säkerställa tillgång till socialt skydd och grundläggande tjänster för alla. Stärka den digitala kompetensen. Säkerställa lika tillgång till utbildning av god kvalitet.

               3.Effektivt genomföra åtgärder för att tillhandahålla likviditet till små och medelstora företag och egenföretagare. Fylla luckor i den digitala infrastrukturen. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att främja den ekonomiska återhämtningen. Styra investeringarna till den gröna och den digitala omställningen, i synnerhet ren och effektiv produktion och användning av energi, hållbara kollektivtransporter samt avfallshantering.

               4.Säkerställa effektiv tillsyn och kontroll av efterlevnaden av regelverk för bekämpning av penningtvätt. Säkerställa en gynnsam företagsmiljö och offentliga tjänster av god kvalitet genom förbättrad samordning och förbättrat beslutsfattande. Åtgärda problemen med rättsväsendets integritet.

               Utfärdad i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 524 final.

                     (3)

                        EUT C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaters hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (investeringsinitiativet mot effekter av coronaviruset) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5), och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-pandemin (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        De primära offentliga nettoutgifterna består av de totala offentliga utgifterna exklusive ränteutgifter, utgifter för unionsprogram som motsvaras fullt ut av inkomster från unionsmedel och icke-diskretionära förändringar i utgifterna för arbetslöshetsförmåner. Nationellt finansierade fasta bruttoinvesteringar är utjämnade över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller lagstadgade inkomstökningar är inräknade. Engångsåtgärder på såväl inkomst- som utgiftssidan är avräknade.

                     (8)

                        SWD(2020) 524 final.

                     (9)

                        Enligt artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.