Avis juridique important

|

31996K2393

Kommissionens rekommendation nr 2393/96/EKSG av den 16 december 1996 om ändring av rekommendation 91/141/EKSG vad beträffar frågeformulären i bilagan

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 326 , 17/12/1996 s. 0031 - 0063

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION nr 88/96/EKSG av den 16 december 1996 om ändring av rekommendation 91/141/EKSG vad beträffar frågeformulären i bilaganEUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR UTFÄRDAT DENNA REKOMMENDATIONmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen, särskilt artikel 47 i detta, ochmed beaktande av följande:Det finns ett behov av att tillsammans med internationella organ harmonisera insamlingen av data.Det är nödvändigt att rationalisera och omarbeta frågeformulären för att minska och förenkla uppgiften att tillhandahålla data.Det finns ett behov av att anpassa systemet till de faktiska ekonomiska förhållandena på kolmarknaden.Sedan offentliggörandet av kommissionens beslut nr 612/91/EKSG av den 31 januari 1991 om kolstatistik (1) har vissa förändringar av frågeformulären om produktion, lager och strukturen för de anställda i gruvorna visat sig vara nödvändiga (frågeformulär M10C, M20, A20, A20a, M21, A21, M22, A22, T60 och A60).Sedan offentliggörandet av kommissionens rekommendation 91/141/EKSG av den 31 januari 1991 om kolstatistik (2) har vissa förändringar av frågeformulären om produktion, lager, utrikeshandel och leveranser visat sig vara nödvändiga (frågeformulär M10L, M11, M30, M30a, A30, A30a, A30b, M40, A40, A40a, M50, A50, A50a, T61, A61, A62, M70 och A70).Då det är nödvändigt att förbättra frågeformulärens struktur medför detta att den information som samlas in i enlighet med beslut nr 612/91/EKSG överförs till rekommendationens tillämpningsområde.HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.Artikel 1 Frågeformulären i bilagan till kommissionens rekommendation 91/141/EKSG ersätts med de statistiska frågeformulären i bilagan till denna rekommendation.Artikel 2 Medlemsstaterna är skyldiga att från och med januari 1997 till kommissionen överlämna de statistiska data som fastställs i frågeformulären i bilagan till denna rekommendation i enlighet med de villkor som anges i frågeformulären i bilagan.Artikel 3 Denna rekommendation träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdad i Bryssel den 16 december 1996.På kommissionens vägnarYves-Thibault DE SILGUYLedamot av kommissionen(1) EGT nr L 74, 20.3.1991, s. 1.(2) EGT nr L 74, 20.3.1991, s. 35.BILAGA ÅRLIGT FRÅGEFORMULÄR FASTA BRÄNSLEN 1. InlämningstidInlämningstiden är fastställd till 9 månader efter utgången av referensåret för tabellerna 1, 2, 3, 4 och 5.Inlämningstiden är fastställd till 3 månader efter utgången av referensåret för tabellerna A E1, A E2, A E3 och A E4.Om en revidering av data utförs skall dessa data skickas på ett eller flera separata frågeformulär.2. ÖverföringFrågeformulären skall överföras elektroniskt.De förvaltningar som inte har datautrustning eller programvara för elektronisk överföring kan sända formulären per post.3. AdressElektronisk adress: Pierluigi.CANEGALLO@eurostat.cec.bePostadress:COMMISSION EUROPÉENNEOffice Statistique des Communautés Européennesà l'attention du Chef de l'Unité"Énergie et Matières Premières"Bâtiment Jean Monnetrue Alcide de GasperiL-2920 LUXEMBURG4. Frågeformulärets innehållFörsta delen: tabellerna 1, 2, 3, 4 och 5.Andra delen: tabellerna A E1, A E2, A E3 och A E4.ÅRLIGT FRÅGEFORMULÄR FASTA BRÄNSLEN 1. EnheterAlla värden skall anges i tusentals ton, utom där annat anges.2. Definitioner på produkternaStenkolFossil avlagring, organisk, fast, brännbar, svart, vars övre värmevärde överstiger 24 MJ/kg i askfritt tillstånd och vars vattenhalt är den som uppkommer vid en temperatur av 30 °C och vid en relativ luftfuktighet på 96 %.Stenkol omfattar också en äldre brunkol som produceras i Spanien (lignito negro).Följande tre kategorier stenkol grundar sig på kvaliteten och inte på den faktiska användningen:2.1. Antracit och magert kolStenkol med lågt innehåll av flyktiga beståndsdelar och låg vattenhalt.2.2. KokskolStenkol av en kvalitet som är lämplig för framställning av koks som tål att användas i masugnar.2.3 ÅngkolStenkol som kan användas vid produktion av ånga och varmvatten i industriella värmepannor (elverk, värmeverk osv.).BrunkolFossil avlagring, organisk, brännbar, brunt till svart, vars övre värmevärde understiger 24 MJ/kg i askfritt tillstånd och vars vattenhalt är den som uppkommer vid en temperatur av 30 °C och vid en relativ luftfuktighet på 96 %.Man skiljer på följande:- Äldre brunkolÄldre brunkol har en vattenhalt på 20 till 25 % och en askhalt på 9 till 13 %. Det bildades under sekondärperioden (Mesozoikum). Inom gemenskapen produceras det numera bara av Frankrike (Provence).- Yngre brunkolYngre brunkol har en vattenhalt på 40 till 70 % och en askhalt på normalt 2 till 6 %. I vissa fyndigheter kan askhalten uppgå till 12 %. Yngre brunkol bildades huvudsakligen under tertiärtiden. Detta bränsle utvinns normalt i dagbrott.TorvEtt löst och utvinningsbart ämne, mer eller mindre kompakt, brännbart efter torkning, vegetabiliskt ursprung, med hög vattenhalt (ungefär 90 %), ljusbrunt eller mörkbrunt.Stenkolsbriketter (kulor, briketter)Stenkolsbriketter är element med bestämt mått som normalt framställs av finkol genom varmpressning, under tryck, eventuellt med tillsats av bindemedel (tjära).Brunkolsbriketter (torrt kolstybb)Brunkolsbriketter framställs med hjälp av brunkol som krossats grovt och torkats och som därefter pressas samman vid högt tryck i formar av samma storlek, utan tillsats av bindemedel. Här inbegrips också torkad brunkol och brunkolsstybb.TorvbriketterTorvbriketter är element av samma mått som framställs genom pressning vid högt tryck av torv, som först finfördelats och torkats, utan tillsats av bindemedel.StenkolskoksStenkolskoks är ett fast bränsle, som framställs på konstgjord väg genom torrdestillation av stenkol, delvis eller helt utan luft. Beroende på tillverkningsmetod skiljer man på följande kokskvaliteter:- Hård koks: framställd genom koksning vid hög temperatur.- Semikoks: framställd genom koksning vid låg temperatur.- Gasverkskoks: framställd i gasverk.BrunkolskoksBrunkolskoks är den fasta restprodukt som uppstår genom torrdestillation av brunkol utan lufttillförsel.KoksstybbKoksstybb är finkornig koks, som bl.a. är resultatet av slipning.PetroleumkoksPetroleumkoks är en svart, glänsande restprodukt, som i allmänhet framställs genom krackning och karbonisering av tjock eldningsolja, restolja, tjära och beck. Det består huvudsakligen av kol (90 - 95 %) och brinner utan att lämna aska.3. Geografisk täckning- Belgien- Danmark (exkl. Färöarna och Grönland)- Tyskland- Grekland- Spanien (inkl. Balearerna, Kanarieöarna, Ceuta och Melilla)- Frankrike (häri ingår endast Frankrike och inte Monaco och de utomeuropeiska departementen och territorierna)- Irland- Italien (exkl. San Marino)- Luxemburg (Storhertigdömet)- Nederländerna (exkl. Nederländska Antillerna)- Österrike- Portugal (inkl. Azorerna och Madeira)- Finland- Sverige- Förenade kungariket (Storbritannien och Nordirland, exkl. Kanalöarna och Isle of Man samt de utomeuropeiska territorierna).4. Instruktioner för att fylla i tabellernaFörsta delen (tabellerna 1, 2, 3, 4 och 5) TABELL 1: TILLFÖRSEL OCH FÖRÄDLINGSSEKTORN1. Produktion- Primärprodukter (stenkol, brunkol och torv)Produktionen (häri ingår produktionen från små gruvor och dagbrott) definieras som gruvans nettoproduktion, dvs. efter att spill från bruttoproduktionen (kol som förs upp till markytan) tagits bort med hjälp av siktning och spolning. I allmänhet omfattas produktionen av basprodukter (damm, mellanprodukter), men återvinningsprodukter omfattas inte.- Biprodukter (stenkolsbriketter, stenkolskoks, brunkolskoks, brunkols- och torvbriketter)Ange mängden tillverkat bränsle. Produktionen omfattar i allmänhet de mängder som producenten själv förbrukar i produktionen.2. varav under jordSpecificera produktionen under jord.3. ÅtervinningÅtervinning omfattar slam, skiffer och andra produkter av lägre kvalitet som återvinns och säljs.4./5. Export och importMed exporterade eller importerade bränslemängder avses de mängder som kommer in eller lämnar ett lands område. Transiteringar omfattas inte.Gruvornas direktimport ingår i den totala importen.Exporten omfattar bränsle som återexporteras.6. KolbunkerAnge de bränslemängder som levereras till oceangående fartyg.7. Förändringar i lagerFörändringar i lagret är skillnaden mellan de mängder som fanns i lager i slutet och i början av referensperioden, med beaktande av korrigeringar av lagret. Lagret omfattar lager hos producenterna, importörerna samt hos förbrukarna.8. Inhemsk bruttoförbrukning"Inhemsk bruttoförbrukning" är per definition detsamma som "produktion" + "återvinning" + "import" - "export" - "bunkring" (internationell sjöfart) + "förändringar i lager".9. Förbrukning i förädlingssektornDenna rubrik motsvarar de mängder bränsle som bearbetas till härledda energiprodukter.TABELL 2: ENERGISEKTORN OCH SLUTLIG FÖRBRUKNING1. Förbrukning i energisektornAnge de mängder bränsle som förbrukas av energiproducenterna i samband med utvinnings- och förädlingsverksamhet.2. Slutlig totalförbrukningUnder denna rubrik anges den slutliga totalförbrukningen, dvs. förbrukningen som inte används i energiproduktion och den slutliga energiförbrukningen.3. Förbrukning som inte används för energiproduktionAnge de mängder energiprodukter som förbrukas som råvaror inom de olika sektorerna, dvs. de mängder som inte förbrukas som bränsle eller förädlas till ett annat bränsle.4. Slutlig energiförbrukningDen totala förbrukningen i industrin, för transporter, service, i hushållen etc.5. IndustrinAnge bränsleförbrukningen i industriella anläggningar i samband med deras huvudsakliga verksamhet.1. Stål- och metallframställning: Huvudgrupp 27.1, 27.2, 27.3, 27.51 och 27.52 i Nace Rev. 1.2. Tillverkning av kemikalier och kemiska produkter: Huvudgrupp 24 i Nace Rev. 1.3. Framställning av andra metaller än järn: Huvudgrupp 24.4, 27.53 och 27.54 i Nace Rev. 1.4. Tillverkning av icke-metalliska mineraliska produkter: Huvudgrupp 26 i Nace Rev. 1.5. Tillverkning av varor i metall: Huvudgrupp 28, 29, 30, 31, 32, 34 och 35 i Nace Rev. 1.6. Utvinning av metallmalmer och annan mineralutvinning (utom utvinning av bränslen): Huvudgrupp 13 och 14 i Nace Rev. 1.7. Livsmedels-, dryckesvaru- och tobaksvaruframställning: Huvudgrupp 15 och 16 i Nace Rev. 1.8. Massa-, pappers- och pappersvarutillverkning; förlagsverksamhet och grafisk produktion: Huvudgrupp 21 och 22 i Nace Rev. 1.9. Textil- och beklädnadsvarutillverkning och tillverkning av läder och lädervaror: Huvudgrupp 17, 18 och 19 i Nace Rev. 1.10. Icke specificerat ovan6. TransporterUnder denna rubrik anges all förbrukning av bränsle till transporter, oavsett för vilken ekonomisk sektor transporten utförs (huvudgrupp 60, 61 och 62 i Nace Rev. 1).- Järnvägstransporter: Ange den totala mängden bränsle som förbrukas för järnvägstransporter, inklusive industrins egna järnvägar.7. Offentlig verksamhet handel, hushållen osv.1. Offentlig verksamhet och handel: Ange den mängd bränsle som förbrukas av handeln och i administrativa enheter i den offentliga och privata sektorn.2. Hushållen: Ange bränsleförbrukningen för alla hushåll.3. Jordbruket: Ange all bränsleförbrukning för de förbrukare som är klassificerade under rubrikerna "Jordbruk, jakt, och skogsbruk" (huvudgrupp 01, 02 och 05 i Nace Rev. 1).4. Icke specificerat ovan: Här anges andra verksamhetsområden som inte omfattas på annat ställe. Precisera vad verksamheten omfattar. Denna rubrik omfattar även förbrukning för militära ändamål.TABELL 3 OCH TABELL 4: IMPORT OCH EXPORTMed importerade och exporterade mängder avses de bränslemängder som har passerat ett lands gränser. Transiteringar omfattas inte.TABELL 5: GENOMSNITTLIGT EFFEKTIVT VÄRMEVÄRDEHär anges det effektiva värmevärdet.Andra delen (tabellerna A E1, A E2, A E3 och A E4) TABELL A E1: TILLFÖRSEL AV STENKOL, BRUNKOL OCH TORV1. ProduktionProduktionen (häri ingår produktionen vid små gruvor och dagbrott) definieras som gruvans nettoproduktion, dvs. efter att spill från bruttoproduktionen (kol som förs upp till markytan) tagits bort med hjälp av siktning och spolning. I allmänhet omfattas produktionen av basprodukter (stybb, mellanprodukter), men återvinningsprodukter omfattas inte.2. ÅtervinningÅtervinning omfattar slam, skiffer och andra produkter av lägre kvalitet som återvinns och säljs.3./4. Total export och total importMed exporterade eller importerade bränslemängder avses de mängder som kommer in på nationellt område eller som lämnar det. Transiteringar omfattas inte.Gruvornas direktimport ingår i den totala importen.Exporten omfattar bränsle som återexporteras.5. Förändringar i lagerFörändringar i lagret är skillnaden mellan de bränslemängder som finns i lager i slutet och i början av referens, med beaktande av korrigeringar av lagret.Lager är de bränslemängder som finns hos gruvorna och importörerna. Förbrukarnas lager omfattas inte av denna rubrik, med undantag för lager hos förbrukare som direktimporterar.6. Inhemska leveranser (beräknade)Produktion + återvinning + import - export + förändringar i lager.Inhemska leveranser motsvarar de beräknade mängder som levereras till marknaden.7. Leveranser till den inre marknaden (observerade)Dessa leveranser omfattar leveranser till den inre marknaden och är lika med summan av leveranser till olika typer av förbrukare. De beräknade och de observerade leveranserna kan skilja sig åt.8. Producenternas egen förbrukningDetta omfattar förbrukningen inom produktionsenheterna (med undantag av förbrukningen hos gruvornas egna elverk, brikettfabriker, koksverk samt leveranser till personalen).9. Leveranser till offentliga elverkDenna rubrik omfattar bränsleleveranser till offentliga elverk. Offentliga elverk är de företag vars huvudsakliga verksamhet är elproduktion för försäljning till externa förbrukare från såväl den offentliga som den privata sektorn. De offentliga elverken omfattar elverk som endast producerar el och de som producerar både värme och el.10. Leveranser till elverk vid gruvorDenna rubrik omfattar bränsleleveranser till elverk vid gruvor.11. Leveranser till koksverkDenna rubrik omfattar leveranser för förädling i koksverk (vid gruvor, inom järn- och stålindustrin och oberoende koksverk).12. Leveranser till brikettfabrikerDenna rubrik omfattar leveranser för förädling i brikettfabriker (vid gruvor och oberoende brikettfabriker).13. Leveranser till hela industrin (utom järn- och stålindustrin)Denna rubrik omfattar bränsleleveranser till hela industrin, utom järn- och stålindustrin. Leveranser till industrins egna elverk tas upp under denna rubrik.14. Leveranser till järn- och stålindustrinDenna rubrik omfattar bränsleleveranser till järn- och stålindustrin (huvudgrupp 27.1, 27.2, 27.3, 27.51 och 27.52 i Nace Rev. 1).15. Diverse leveranserDenna rubrik omfattar bränsleleveranser till hushållen (häri ingår de kvantiteter som levereras till gruvpersonalen och närliggande anläggningar) och tjänsteverksamhet (administration, handel etc.) samt de sektorer som inte fastställts på annat ställe (värmecentraler, transporter osv.)16. Lager vid slutet av periodenLagret vid slutet av perioden motsvarar lagren hos gruvor och importörer.Gruvornas verksamhet1. Personal under jord (i tusentals arbetstagare)Under denna rubrik anges de arbetstagare under jord (inklusive kontraktsanställd personal) som är anställda för att utföra detta arbete. Om det finns arbetstagare som arbetar både över och under jord klassificeras de i överenstämmelse med det ställe där de utför huvuddelen av sitt arbete.2. Nettoproduktion under jord, som används till beräkning av produktionen (i tusentals ton)Begreppet "nettoproduktion" motsvarar bruttoproduktion minus den mängd som sorteras och spolas bort. Nettoproduktionen omfattar produktionen av stybb, mellanprodukter och slam. I den nettoproduktion som används till beräkning tas det inte hänsyn till den mängd kol som utvinns ur små gruvor och dagbrott och inte heller mängder som återvinns ur slagghögar och som utvinns i samband med investeringsarbeten.3. Produktion under jord per man/timme (kg)Produktionen per man/timme beräknas enligt följande:nettoproduktionen------------------------------antal presterade arbetstimmarProduktionen under jord beräknas bara för gruvutvinning i egentlig mening. Följaktligen skall inte data för produktion och poster som rör följande tas med: små gruvor, dagbrott, återvinning från slagghögar, investeringsarbeten (harmoniserat begrepp).TABELL A E2: TILLFÖRSEL AV KOKS OCH BRIKETTER- ProduktionAnge mängden producerat bränsle. I allmänhet inbegrips i produktionen de mängder som producenten själv förbrukar i samband med produktionsverksamheten.- Import och exportDe bränslemängder som kommer in på nationellt område eller lämnar det anses exporterade eller importerade. Transiteringar omfattas inte.I exporten ingår bränsle som återexporteras.- Förändringar i lagretFörändringar i lagret är skillnaden mellan de mängder som fanns i lager i slutet och i början av referensperioden, med beaktande av korrigeringar av lagret. Lager är de mängder som finns hos koksverken (koks) eller fabrikerna (briketter) samt hos importörer. Förbrukarnas lager omfattas inte av denna rubrik, med undantag för lager hos förbrukare som direktimporterar.- Inhemska leveranser (beräknade)Inhemska leveranser motsvarar per definition:Produktion + import - export + förändringar i lagret.- Leveranser till den inre marknaden (observerade)Dessa leveranser omfattar leveranser till den inre marknaden och är lika med summan av leveranser till olika typer av förbrukare. Värdena för de beräknade och de observerade leveranserna kan skilja sig åt.- Leveranser till industrin (utom järn- och stålindustrin)Denna rubrik omfattar bränsleleveranser till hela industrin, utom järn- och stålindustrin.- Leveranser till järn- och stålindustrinDenna rubrik omfattar bränsleleveranser till järn- och stålindustrin (huvudgrupp 27.1, 27.2, 27.3, 27.51 och 27.52 i Nace Rev. 1).- Lager vid slutet av periodenLagret vid slutet av perioden motsvarar lagren hos koksverk, brikettfabriker och importörer.TABELL A E3: TILLFÖRSEL TILL KOKSVERKFrågeformuläret skall fyllas i för alla typer av koksverk tillsammans (koksverk vid gruvor, inom järn- och stålindustrin och oberoende koksverk).- Mottagit totaltDetta omfattar både de mängder som har mottagits från producenterna (dvs. med inhemskt ursprung) eller importörer och de mängder som har mottagits via mellanhänder. Ursprungslandet är det land där bränslet faktiskt har producerats.TABELL A E4: TILLFÖRSEL TILL OFFENTLIGA ELVERKDetta omfattar både de mängder som mottagits från producenterna (dvs. med inhemskt ursprung) eller importörer och de mängder som mottagits via mellanhänder. Ursprungslandet är det land där bränslet faktiskt har producerats.ÅRLIGT FRÅGEFORMULÄR FASTA BRÄNSLEN >Start Grafik>Tabell 1Tillförsel och förädlingssektorn>Slut Grafik>ÅRLIGT FRÅGEFORMULÄR FASTA BRÄNSLEN >Start Grafik>Tabell 2Energisektorn och egen förbrukning>Slut Grafik>ÅRLIGT FRÅGEFORMULÄR FASTA BRÄNSLEN >Start Grafik>Tabell 3Import efter urpsrungsland>Slut Grafik>ÅRLIGT FRÅGEFORMULÄR FASTA BRÄNSLEN >Start Grafik>Tabell 4Export efter bestämmelseland>Slut Grafik>ÅRLIGT FRÅGEFORMULÄR FASTA BRÄNSLEN >Start Grafik>Tabell 5Genomsnittligt effektivt värmevärde>Slut Grafik>ÅRLIGT FRÅGEFORMULÄR FASTA BRÄNSLEN >Start Grafik>Tabell A E1Tillförsel av stenkol, brunkol och torv>Slut Grafik>ÅRLIGT FRÅGEFORMULÄR FASTA BRÄNSLEN >Start Grafik>Tabell A E2Tillförsel av koks och briketter>Slut Grafik>ÅRLIGT FRÅGEFORMULÄR FASTA BRÄNSLEN >Start Grafik>Tabell A E3Tillförsel till koksverk>Slut Grafik>ÅRLIGT FRÅGEFORMULÄR FASTA BRÄNSLEN >Start Grafik>Tabell A E4Tillförsel till offentliga elverk>Slut Grafik>MÅNATLIGT FRÅGEFORMULÄR FASTA BRÄNSLEN 1. InlämningstidInlämningstiden är fastställd till 3 månader efter utgången av referensmånaden.Om en revidering av data för andra perioder än referensmånaden utförs skall dessa data skickas på ett eller flera separata frågeformulär.2. ÖverföringFrågeformulären skall överföras elektroniskt.De förvaltningar som inte har datautrustning eller programvara för elektronisk överföring kan sända formulären per post.3. AdressElektronisk adress: Pierluigi.CANEGALLO@eurostat.cec.bePostadress:COMMISSION EUROPÉENNEOffice Statistique des Communautés Européennesà l'attention du Chef de l'Unité"Énergie et Matières Premières"Bâtiment Jean Monnetrue Alcide de GasperiL-2920 LUXEMBURG4. Frågeformulärets innehållTabellerna ME1, ME2, ME3MÅNATLIGT FRÅGEFORMULÄR FASTA BRÄNSLEN 1. EnheterAlla värden skall anges i tusentals ton, utom där annat anges.2. Definitioner på produkternaStenkolFossil avlagring, organisk, fast, brännbar, svart, vars övre värmevärde överstiger 24 MJ/kg i askfritt tillstånd och vars vattenhalt är den som uppkommer vid en temperatur av 30 °C och vid en relativ luftfuktighet på 96 %.Stenkol omfattar också en äldre brunkol som produceras i Spanien (lignito negro).BrunkolFossil avlagring, organisk, brännbar, brunt till svart, vars övre värmevärde understiger 24 MJ/kg i askfritt tillstånd och vars vattenhalt är den som uppkommer vid en temperatur av 30 °C och vid en relativ luftfuktighet på 96 %.Man skiljer på följande:- Äldre brunkolÄldre brunkol har en vattenhalt på 20 till 25 % och en askhalt på 9 till 13 %. Det bildades under sekondärperioden (Mesozoikum). Inom gemenskapen produceras det numera bara av Frankrike (Provence).- Yngre brunkolYngre brunkol har en vattenhalt på 40 till 70 % och en askhalt på normalt 2 till 6 %. I vissa fyndigheter kan askhalten uppgå till 12 %. Yngre brunkol bildades huvudsakligen under tertiärtiden. Detta bränsle utvinns normalt i dagbrott.TorvEtt löst och utvinningsbart ämne, mer eller mindre kompakt, brännbart efter torkning, vegetabiliskt ursprung, med hög vattenhalt (ungefär 90 %), ljusbrunt eller mörkbrunt.Stenkolsbriketter (kulor, briketter)Stenkolsbriketter är element med bestämt mått som normalt framställs av finkol genom varmpressning, under tryck, eventuellt med tillsats av bindemedel (tjära).Brunkolsbriketter (torrt kolstybb)Brunkolsbriketter framställs med hjälp av brunkol som krossats grovt och torkats och som därefter pressas samman vid högt tryck i formar av samma storlek, utan tillsats av bindemedel. Här inbegrips även torkad brunkol och brunkolstybb.StenkolskoksStenkolskoks är ett fast bränsle, som framställs på konstgjord väg genom torrdestillation av stenkol, delvis eller helt utan luft. Beroende på tillverkningsmetod skiljer man på följande kokskvaliteter:- Hård koks: framställd genom koksning vid hög temperatur.- Semikoks: framställd genom koksning vid låg temperatur.- Gasverkskoks: framställd i gasverk.BrunkolskoksBrunkolskoks är den fasta restprodukten som uppstår genom torrdestillation av brunkol utan lufttillförsel.3. Geografisk täckning- Belgien- Danmark (exkl. Färöarna och Grönland)- Tyskland- Grekland- Spanien (inkl. Balearerna, Kanarieöarna, Ceuta och Melilla)- Frankrike (häri ingår endast Frankrike och inte Monaco och de utomeuropeiska departementen och territorierna)- Irland- Italien (exkl. San Marino)- Luxemburg (Storhertigdömet)- Nederländerna (exkl. Nederländska Antillerna)- Österrike- Portugal (inkl. Azorerna och Madeira)- Finland- Sverige- Förenade kungariket (Storbritannien och Nordirland, exkl. Kanalöarna och Isle of Man samt de utomeuropeiska territorierna).4. Instruktioner för att fylla i tabellernaTABELL M E1: TILLFÖRSEL AV STENKOL, BRUNKOL OCH TORV- ProduktionProduktionen (häri ingår produktionen vid små gruvor och dagbrott) definieras som gruvans nettoproduktion, dvs. efter att spill från bruttoproduktionen (kol som förs upp till markytan) tagits bort med hjälp av siktning och spolning. I allmänhet omfattas produktionen av basprodukter (stybb, mellanprodukter), men återvinningsprodukter omfattas inte.- ÅtervinningÅtervinning omfattar slam, skiffer och andra produkter av lägre kvalitet som återvinns och säljs.- Total export och total importMed exporterade eller importerade bränslemängder avses de mängder som kommer in på nationellt område eller som lämnar det. Transiteringar omfattas inte.Gruvornas direktimport ingår i den totala importen.Exporten omfattar bränsle som återexporteras.- Förändringar i lagerFörändringar i lagret är skillnaden mellan de bränslemängder som finns i lager i slutet och i början av referens, med beaktande av korrigeringar av lagret.Lager är de bränslemängder som finns hos gruvorna och importörerna.Förbrukarnas lager (däribland de hos offentliga elverk och koksverk) omfattas inte av denna rubrik, med undantag för lager hos förbrukare som direktimporterar.- Inhemska leveranser (beräknade)Produktion + återvinning + import - export + förändringar i lager.Inhemska leveranser motsvarar de beräknade mängder som levereras till marknaden.- Leveranser till den inre marknaden (observerade)Dessa leveranser omfattar leveranser till den inre marknaden och är lika med summan av leveranser till olika typer av förbrukare. De beräknade och de observerade leveranserna kan skilja sig åt.- Producenternas egen förbrukningDetta omfattar förbrukningen inom produktionsenheterna (med undantag av förbrukningen hos gruvornas egna elverk, brikettfabriker, koksverk samt leveranser till personalen).- Leveranser till offentliga elverkDenna rubrik omfattar bränsleleveranser till offentliga elverk. Offentliga elverk är de företag vars huvudsakliga verksamhet är elproduktion för försäljning till externa förbrukare från såväl den offentliga som den privata sektorn. De offentliga elverken omfattar elverk som endast producerar el och de som producerar både värme och el.- Leveranser till elverk vid gruvorDenna rubrik omfattar bränsleleveranser till elverk vid gruvor.- Leveranser till koksverkDenna rubrik omfattar leveranser för förädling i koksverk (vid gruvor, inom järn- och stålindustrin och oberoende koksverk).- Leveranser till brikettfabrikerDenna rubrik omfattar leveranser för förädling i brikettfabriker (vid gruvor och oberoende brikettfabriker).- Leveranser till hela industrin (utom järn- och stålindustrin)Denna rubrik omfattar bränsleleveranser till hela industrin, utom järn- och stålindustrin. Leveranser till industrins egna elverk tas upp under denna rubrik.- Leveranser till järn- och stålindustrinDenna rubrik omfattar bränsleleveranser till järn- och stålindustrin (huvudgrupp 27.1, 27.2, 27.3, 27.51 och 27.52 i Nace Rev.1).- Diverse leveranserDenna rubrik omfattar bränsleleveranser till hushållen (häri ingår de kvantiteter som levereras till gruvpersonalen och närliggande anläggningar) och tjänsteverksamhet (administration, handel osv.) samt de sektorer som inte fastställts på annat ställe (värmecentraler, transporter osv.)- Lager vid slutet av periodenLagret vid slutet av perioden motsvarar lagren hos gruvor, importörer och koksverk.TABELL M E2: TILLFÖRSEL AV KOKS OCH BRIKETTER- ProduktionAnge mängden producerat bränsle. I allmänhet inbegrips i produktionen de mängder som producenten själv förbrukar i samband med produktionsverksamheten.- Import och exportDe bränslemängder som kommer in på nationellt område eller lämnar det anses exporterade eller importerade. Transiteringar omfattas inte.I exporten ingår bränsle som återexporteras.- Förändringar i lagretFörändringar i lagret är skillnaden mellan de mängder som fanns i lager i slutet och i början av referensperioden, med beaktande av korrigeringar av lagret.Lager är de mängder som finns hos koksverken (koks) eller fabrikerna (briketter) samt hos importörer. Förbrukarnas lager omfattas inte av denna rubrik, med undantag för lager hos förbrukare som direktimporterar.- Inhemska leveranser (beräknade)Inhemska leveranser motsvarar per definition:Produktion + import - export + förändringar i lagret.- Leveranser till den inre marknaden (observerade)Dessa leveranser omfattar leveranser till den inre marknaden och är lika med summan av leveranser till olika typer av förbrukare. Värdena för de beräknade och de observerade leveranserna kan skilja sig åt.- Leveranser till industrin (utom järn- och stålindustrin)Denna rubrik omfattar bränsleleveranser till hela industrin, utom järn- och stålindustrin.- Leveranser till järn- och stålindustrinDenna rubrik omfattar bränsleleveranser till järn- och stålindustrin (huvudgrupp 27.1, 27.2, 27.3, 27.51 och 27.52 i Nace Rev.1).- Diverse leveranser (offentlig verksamhet, handel, hushållen osv.)Denna rubrik omfattar bränsleleveranser till hushållen (häri ingår de kvantiteter som levereras till gruvpersonalen och närliggande anläggningar) och tjänsteverksamheter (administration, handel osv.).- Lager vid slutet av periodenLagret vid slutet av perioden motsvarar lagren hos koksverk, brikettfabriker och importörer.TABELL M E3: IMPORTDe bränslemängder som kommer in på nationellt område anses som importerade. Transiteringar omfattas inte.Ursprungsland är det land där bränslet tillverkades.Om ursprungslandet inte finns med bland de upptagna länderna eller ursprungslandet inte är känt, ange kategori "övriga".MÅNATLIGT FRÅGEFORMULÄR FASTA BRÄNSLEN >Start Grafik>Tabell M E1Tillförsel av stenkol, brunkol och torv>Slut Grafik>MÅNATLIGT FRÅGEFORMULÄR FASTA BRÄNSLEN >Start Grafik>Tabell M E2Tillförsel av koks och briketter>Slut Grafik>MÅNATLIGT FRÅGEFORMULÄR FASTA BRÄNSLEN >Start Grafik>Tabell M E3Tillförsel av koks och briketter>Slut Grafik>FRÅGEFORMULÄR STATISTIK ÖVER ANSTÄLLDA I KOLGRUVEDRIFT (EKSG) 1. InlämningstidInlämningstiden är fastställd 45 dagar efter utgången av referenskvartalet för de kvartalsvisa frågeformulären C-1 och C-2.Inlämningstiden är fastställd till 3 månader efter utgången av referensåret för det årliga frågeformuläret C-3.Om revideringar för andra perioder än den berörda månaden utförs, skall dessa skickas på ett eller flera separata frågeformulär.2. ÖverföringFrågeformulären skall överföras elektroniskt.De förvaltningar som inte har datautrustning eller programvara för elektronisk överföring skall skicka formulären per post.3. AdressElektronisk adress: Pierluigi.CANEGALLO@eurostat.cec.bePostadress:COMMISSION EUROPÉENNEOffice Statistique des Communautés Européennesà l'attention du Chef de l'Unité"Énergie et Matières Premières"Bâtiment Jean Monnetrue Alcide de GasperiL-2920 LUXEMBURG4. Frågeformulärets innehållTabellerna C-1, C-2, C-3.>Start Grafik>Frågeformulär C-1SYSSELSÄTTNINGSSTRUKTUR I KOLGRUVEDRIFT (EKSG)>Slut Grafik>KOMMENTARER1. RäckviddUndersökningen omfattar samtliga kolgruvor, dock inte gruvor klassificerade som småskaliga (exempelvis "Kleinzechen" i Saarland i Tyskland och "licensed mines" i Förenade kungariket), samt dagbrott.Undersökningen omfattar alla arbetstagare såväl under jord som på marknivå (inklusive hjälpverksamheter) och arbetstagare i anknytande verksamhet och administration.1.1 Arbetstagare under jord omfattar alla personer som direkt utför arbete under jord. Personer som arbetar både under och ovan jord skall klassificeras efter den plats där de utför största delen av arbetet.1.2. Arbetstagare ovan jord omfattar samtliga som arbetar ovan jord vid en gruva (inklusive hjälpverksamheter) eller i "närliggande verksamheter".2. Definition av arbetsområdenFör arbetsområden gäller följande definitioner:A. Gruvverksamhet, inklusive hjälpverksamheter (gruva)1. Gruvverksamhet under jord.2. Gruvverksamhet ovan jord.3. Hjälpverksamheter.Med hjälpverksamheter avses verksamheter som ger direkt service till gruvverksamhet både under och ovan jord.B. Närliggande verksamheter1. Koksverk, inklusive anläggningar för utnyttjande av biprodukter.2. Brikettfabriker.3. Tegelfabriker.4. Kraftverk vars energiproduktion främst är avsedd för användare utanför gruvan.5. Verkstäder som ger service till flera verksamheter (centrala verkstäder).6. Transportverksamhet för transport av renat kol till centralt lager eller hamn.7. Järnvägs-, hamn- och skeppningsverksamhet.8. Administrativa enheter där främst kontorsarbete utförs, t.ex. vetenskaplig personal (inklusive laboratoriepersonal), tekniker, kontorspersonal (bokföring, försäljning osv.), administrativ personal (t.ex. handläggare, tidsstudiepersonal och sekreterare) och datapersonal.9. Social verksamhet (t.e.x kök, matsal osv.), vårdcentral, sport- och rekreationsanläggningar.10. Bostäder.3. SysselsättningsstrukturTotalt antal anställda omfattar samtliga anställda som finns med på avlöningsförteckningen som heltids- eller deltidsanställda. Hit räknas arbetare, övriga arbetstagare och lärlingar.Arbetstagare från externa företag som deltar i gruvverksamhet medräknas inte.Skillnaden mellan arbetare och övriga arbetstagareSkillnaden mellan arbetare och övriga arbetstagare sker traditionellt med hänvisning till deras huvudsakliga arbete eller funktion.Arbetare är anställda som huvudsakligen utför manuellt arbete och vars lön vanligtvis baseras på ackords-, tim- eller dagslön. Arbetare med månadslön skall också räknas till denna grupp om arbetet de utför huvudsakligen är manuellt.Övriga arbetstagare är anställda som inte huvudsakligen deltar i det manuella arbetet och som har månadslön. Denna kategori omfattar också anställda som har tim- eller dagslön, men vars främsta arbetsuppgifter inte är manuella. Övriga arbetstagare omfattar företagsledning, vetenskaplig och teknisk personal, försäljningspersonal samt övrig administrativ personal.De kännetecken som skiljer arbetare från övriga arbetstagare har genom den tekniska utvecklingen blivit oklara. Emellertid tillämpas de fortfarande på avtal, socialförsäkringar och andra bestämmelser som skiljer på arbetare och övriga arbetstagare. Vissa skillnader förekommer dock mellan de olika gruvländerna i gemenskapen.LärlingarDenna kategori omfattar personer som är anställda inom ramen för ett särskilt utbildningsprogram och som får lön som lärlingar (arbetare med lärlingskontrakt).ArbetsledareDenna kategori omfattar anställda som har ansvar för att de anställda utför sina uppgifter korrekt och ser till att de viktigaste förordningarna, bestämmelserna och instruktionerna i fråga om gruvdrift och den enskilda verksamheten iakttas.>Start Grafik>Frågeformulär C-2FÖRÄNDRINGAR I SYSSELSÄTTNINGEN INOM KOLGRUVEINDUSTRIN (EKSG)>Slut Grafik>KOMMENTARER1. Beträffande undersökningens räckvidd och allmänna definitioner, se frågeformulär C-1.2. Förändringar i sysselsättningenFörändringar i sysselsättning omfattar endast nyanställning i och avgång från kolgruvorna, däremot inte rörelser inom industrin.Nyanställda är alla anställda som påbörjar en anställning i kolgruveindustrin under rapporteringsperioden.Avgång täcker alla personer som lämnar kolgruveindustrin under rapporteringsperioden.Avgång redovisas efter de viktigaste socialpolitiska faktorerna.2.1 Avsked och övertalighetAvsked är när arbetsgivare säger upp arbetskontraktet före dess utgång. Här medräknas endast fall när arbetstagaren lämnar arbetsmarknaden för gott.2.1.1 Friställning på ekonomiska grunderFriställning på ekonomiska grunder förekommer i samband med avsättningsproblem, partiell arbetsnedläggning och omstruktureringar.Friställning för att en arbetstagare får förtidspension skall inte räknas med här utan under "förtida pensionering".2.2 Uppsägning från arbetstagarenDenna kategori omfattar avgång på grund av uppsägning då arbetstagaren säger upp sin anställning i enlighet med kontraktet samt kontraktsbrott.Uppsägningar för att underlätta en övergång till ett omförhandlat anställningskontrakt räknas inte med här.2.3 PensioneringPensionering ger en anställd rätt till pension eller motsvarande förmån när han eller hon lämnar en anställning. I allmänhet innebär pensionering att en arbetstagare slutgiltigt lämnar arbetsmarknaden när han eller hon har uppnått normal pensionsålder, eller uppnår ålder då man har rätt till förtida pension eller får rätt till pension på grund av invaliditet.2.3.1 Förtida pensionering på ekonomiska grunderGenom förtida pensionering lämnar arbetstagaren anställningen före uppnådd pensionsålder och utan att vara arbetsoförmögen, eftersom fortsatt anställning inte är möjlig, antingen på ekonomiska grunder eller på grund av omorganisering. Den berörda arbetstagaren har då rätt till en pension eller ett avgångsvederlag.2.3.2 InvaliditetspensionHär omfattas avgång som beror på att arbetstagare får rätt till pension på grund av oförmåga att fortsätta arbeta.2.4 Dödsfall2.5 Andra skälHär omfattas avgång på grund av olämplighet för gruvarbete, militär eller civil värnplikt och andra former för avgång (tidsbegränsade kontrakt som löper ut för t.ex. praktikanter och studerande, avsked/uppsägning utan uppsägningstid, fall då anställningen avslutas utan att den lagstadgade uppsägningstiden iakttas, personer som skall studera på högskolan och delta i kurser, om anställningen upphör under studietiden).>Start Grafik>Frågeformulär C-3ARBETSSTYRKANS FÖRDELNING I ÅLDER INOM KOLGRUVEINDUSTRIN(vid årets utgång)>Slut Grafik>KOMMENTARER1. För undersökningens räckvidd och allmänna definitioner, se frågeformulär C-1.2. Antalet anställda redovisade efter ålderDe enheter som används här är antalet levnadsår per den 31 december undersökningsåret.


title: Kommissionens rekommendation av den 16 augusti 2005 om de åtgärder som tillståndshavaren skall vidta för att förebygga alla eventuella skador på hälsa och miljö vid en oavsiktlig spridning av en rapsprodukt (Brassica napus L., linje GT73 – MON-00073-7) som modifierats genetiskt för tolerans mot herbiciden glyfosat [delgivet med nr K(2005) 3073]

text:
               3.9.2005

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 228/19

         KOMMISSIONENS REKOMMENDATION
   av den 16 augusti 2005
   om de åtgärder som tillståndshavaren skall vidta för att förebygga alla eventuella skador på hälsa och miljö vid en oavsiktlig spridning av en rapsprodukt (Brassica napus L., linje GT73 – MON-00073-7) som modifierats genetiskt för tolerans mot herbiciden glyfosat
   [delgivet med nr K(2005) 3073]
   (Endast den nederländska texten är giltig)
   (2005/637/EG)
   EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 211 andra strecksatsen i detta, och
   av följande skäl:

               (1)

               I enlighet med bestämmelserna i artikel 13.1 tredje stycket och artikel 14.2 andra strecksatsen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv 90/220/EEG (1) inkom till kommissionen den 16 januari 2003 en ansökan om utsläppande på marknaden av en genetiskt modifierad rapsprodukt (Brassica napus L., linje GT73 – MON-00073-7) med bifogad bedömningsrapport, där Konungariket Nederländernas behöriga myndighet gör en positiv bedömning.

               (2)

               Kommissionen har vidarebefordrat bedömningsrapporten till alla övriga medlemsstater, varav vissa framförde och vidhöll invändningar mot nämnda rapport när det gäller molekylbestämning, allergiframkallande egenskaper, kontroll, märkning och detektion av produkten. Enligt artikel 18.1 första stycket i direktiv 2001/18/EG skall kommissionen i så fall fatta ett beslut i enlighet med förfarandet i artikel 30.2 i det direktivet, med tillämpning av artiklarna 5 och 7 i rådets beslut 1999/468/EG (2) och med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

               (3)

               I februari 2005 rapporterade det japanska institutet för miljöstudier att det inom fem av sex hamnanläggningar, där det hade tagits prov, förekom oavsiktlig spridning av en rapsprodukt som modifierats genetiskt för tolerans mot en herbicid.

               (4)

               Det bör ses till att något liknande inte händer i Europeiska unionen och framför allt att eventuella skador på hälsa och miljö undviks vid en oavsiktlig spridning av MON-00073-7-raps vid transport, lagring, hantering och bearbetning.

               (5)

               Den som har fått medgivandet är den som bäst och direkt kan informera aktörerna och användarna om säkerhetsaspekter och produktens allmänna egenskaper samt om villkor för övervakning, inklusive de åtgärder som bör vidtas vid oavsiktlig spridning av frön.

               (6)

               Kommissionen anser därför att beslutet om utsläppande på marknaden av MON-00073-7-raps bör kompletteras med specifika tekniska riktlinjer för förebyggande av alla eventuella skador på hälsa och miljö vid en oavsiktlig spridning av produkten.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS
   Artikel 1
   De åtgärder som förtecknas i bilagan skall vidtas vid tillämpning av bestämmelserna i artikel 4.2 i beslutet om utsläppande på marknaden av en rapsprodukt (Brassica napus L., linje GT73 – MON-00073-7) som modifierats genetiskt för tolerans mot herbiciden glyfosat.
   Artikel 2
   Denna rekommendation riktar sig till Konungariket Nederländerna.

      Utfärdad i Bryssel den 16 augusti 2005.

            På kommissionens vägnar

         Stavros DIMAS

            Ledamot av kommissionen

      (1)  EGT L 106, 17.4.2001, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1830/2003 (EUT L 268, 18.10.2003, s. 24).

      (2)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.
   BILAGA

               1.

               Den som fått medgivandet skall meddela de aktörer i gemenskapen som hanterar eller bearbetar blandningar av importerade frön av raps, som kan innehålla MON-00073-7-raps, följande:

                           a)

                           MON-00073-7-raps har fått medgivande för import till och användning i gemenskapen, enligt definitionen i artikel 3 i beslutet.

                           b)

                           Ett villkor för medgivandet är att en allmän plan utarbetas för övervakning av eventuella oförutsedda negativa effekter till följd av utsläppandet på marknaden av MON-00073-7-raps för ovan nämnda användningar.

               2.

               Den som fått medgivandet skall meddela aktörerna vem som är kontaktperson i medlemsstaten så att oförutsedda negativa effekter kan meddelas denna person.

               3.

               Den som fått medgivandet skall upplysa aktörerna om att Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) har utvärderat sannolikheten för och följderna av en oavsiktlig spridning vid godkänd användning av MON-00073-7-raps. Den som har fått medgivandet skall ha regelbunden kontakt med aktörerna för att se till att de känner till eventuella ändringar av rutinerna som kan komma att förändra miljökonsekvensbedömningen.

               4.

               Den som har fått medgivandet skall se till att aktörerna är medvetna om att oavsiktlig spridning av importerade frön av raps i hamnar och krossningsanläggningar kan leda till groning och etablering av självsådda plantor av bland annat MON-00073-7-raps.

               5.

               I de fall då MON-00073-7-raps ger upphov till självsådda plantor skall den som fått medgivandet

                           a)

                           underrätta aktörerna om att plantorna bör utrotas för att minimera sannolikheten för oförutsedda negativa effekter av MON-00073-7-rapsen, och

                           b)

                           utrusta aktörerna med lämpliga planer för att utrota självsådda rapsplantor som skulle kunna vara MON-00073-7-raps.

               6.

               Med beaktande av artikel 4.5 i direktiv 2001/18/EG och avsnitt C.1.6 i bilagan till rådets beslut 2002/811/EG (1) får medlemsstaterna genomföra kontroller eller ytterligare övervakning av oavsiktlig spridning av MON-00073-7-raps och identifiering av potentiella oavsiktliga negativa effekter av sådan spridning.

      (1)  EGT L 280, 18.10.2002, s. 27.


				|

		52012DC0323

			Rekommendation till RÅDETS REKOMMENDATION om Polens nationella reformprogram för 2012 och om avgivande av rådets yttrande om Polens konvergensprogram för 2012–2015 /* COM/2012/0323 final */

			   	Rekommendation till
RÅDETS REKOMMENDATION
om Polens nationella reformprogram för 2012
och om avgivande av rådets yttrande om Polens konvergensprogram för 2012–2015
EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA
REKOMMENDATION
med beaktande av fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr
1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga
finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1], särskilt
artikel 5.2,
med beaktande av Europeiska kommissionens
rekommendation[2],
med beaktande av Europaparlamentets
resolutioner[3],
med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,
med beaktande av sysselsättningskommitténs
yttrande,
efter att ha hört ekonomiska och finansiella
kommittén, och
av följande skäl:
(1)       Europeiska rådet antog den 26
mars 2010 Europeiska kommissionens förslag till en ny strategi för
sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på en ökad
samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal
nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att öka Europas potential för
hållbar tillväxt och konkurrenskraft.
(2)       Rådet antog den 13 juli 2010
en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens
ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer
för medlemsstaternas sysselsättningspolitik[4], vilka tillsammans utgör de så kallade
integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna
uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska
politik och sysselsättningspolitik.
(3)       Den 12 juli 2011 antog rådet
en rekommendation om Polens nationella reformprogram för 2011 och avgav ett
yttrande om landets uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014.
(4)       Kommissionen antog den 23
november 2011 den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra
europeiska planeringsterminen med integrerad politisk förhandssamordning
förankrad i Europa 2020-strategin. På grundval
av förordning (EU) nr 1176/2011 antog kommissionen den 14 februari 2012 Rapporten
om varningsmekanismen[5],
där Polen inte finns med bland de medlemsstater som skulle bli föremål för en
fördjupad granskning.
(5)       Den 2 mars 2012 godkände
Europeiska rådet prioriteringarna i fråga om att säkerställa finansiell
stabilitet, finanspolitisk konsolidering och åtgärder för att främja
tillväxten. Det betonade behovet av att
eftersträva differentierad och tillväxtfrämjande finanspolitisk konsolidering,
återställa normala lånevillkor i ekonomin, främja tillväxt och konkurrenskraft,
ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera
den offentliga förvaltningen.
(6)       Den 2 mars 2012 uppmanade
Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid
lägga fram sina åtaganden så att de kan inkludera dem i sina stabilitets- eller
konvergensprogram och nationella reformprogram.
(7)       Den 25 april 2012 lade Polen
fram sitt konvergensprogram för perioden 2012–2015 och den 27 april 2012 sitt
nationella reformprogram för 2012. Av hänsyn
till deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt.
(8)       Utifrån en bedömning av 2012
års konvergensprogram enligt rådets förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet
att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmets
beräkningar av de offentliga finanserna är trovärdigt och i linje med
kommissionens vårprognos 2012. Programmets
finanspolitiska strategi har som mål att korrigera det alltför stora
underskottet under 2012 och att senast 2015 uppnå målet för de offentliga
finanserna på medellång sikt. I programmet bekräftas målet på medellång sikt i
form av ett underskott på 1 % av BNP, vilket i tillräcklig mån uppfyller kraven
i stabilitets- och tillväxtpakten. Den
planerade korrigeringen av underskottet är i linje med rådets tidsfrist och den
planerade finanspolitiska insatsen motsvarar rekommendationen enligt
förfarandet vid alltför stora underskott. Med
utgångspunkt i det (omräknade) strukturella underskottet[6] ligger
den planerade årliga utvecklingen mot målet för de offentliga finanserna på
medellång sikt över 0,5 % av BNP (i strukturella termer). Tillväxttakten för de offentliga utgifterna, med
beaktande av diskretionära åtgärder på inkomstsidan, är i linje med
stabilitets- och tillväxtpaktens riktmärke under hela programperioden, men
kommer enligt kommissionens vårprognos 2012 att överstiga utgiftsriktmärket med
en liten marginal under 2013. Tillräckliga
framsteg mot målet för de offentliga finanserna på medellång sikt kan kräva
ytterligare insatser, eftersom målet till övervägande del bygger på stora
nedskärningar av de offentliga investeringarna och inte i tillräcklig
utsträckning understöds av detaljerade åtgärder under de senare programåren. Den offentliga skulden beräknas ligga kvar på en
nivå under 60 % av BNP under hela programperioden. Enligt
de nationella myndigheterna beräknas den sjunka gradvis från 56,3 % av BNP
under 2011 till 49,7 % av BNP under 2015, medan kommissionen med hänsyn till de
potentiella riskerna för konsolideringsplanerna beräknar att den inte kommer
att sjunka i lika hög grad.
(9)       Polens regering har ännu inte
vidtagit några åtgärder för att senast 2013 införa en permanent utgiftsregel. Arbetet med en sådan regel pågår fortfarande och
några närmare uppgifter har hittills inte lämnats. Det
har inte heller skett några framsteg med att anpassa nationalräkenskaperna till
europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS 95) eller med att förbättra
samordningen av budgetförfarandet mellan olika nivåer inom den offentliga
sektorn.
(10)     Ungdomsarbetslösheten ligger
över EU:s genomsnitt och är till stor del ett resultat av ett kompetensglapp
samt dålig tillgång på lärlingsutbildning och arbetsplatsbaserad undervisning. Åtgärder planeras för att
underlätta unga personers inträde på arbetsmarknaden.
En orsak till segmenteringen av arbetsmarknaden och fattigdom bland
förvärvsarbetande, där nivåerna är bland de högsta i EU, tycks vara att
egenföretagande och civilrättsliga kontrakt som inte regleras av arbetsrätten
delvis missbrukas. Vidare
bör man se över räckvidden för och lämpligheten hos förmånerna till
förvärvsarbetande med låga inkomster.
(11)     Under andra halvåret 2011
började Polen genomföra en ambitiös reform av den högre utbildningen. Denna reform syftar till att stärka förbindelserna
mellan universitet och näringsliv och att åtgärda den bristande
överensstämmelsen mellan arbetskraftens färdigheter och arbetsmarknadens behov. Reformen syftar också till att kurserna ska bli mer
flexibla och lyhörda för föränderliga krav på arbetsmarknaden och till att
främja egenföretagande. Undervisningen behöver
dock fortfarande förbättras i fråga om relevans och kvalitet, särskilt när det
gäller privata institut på högskole- eller universitetsnivå.
(12)     Kvinnors sysselsättningsgrad
behöver förbättras genom ett bättre barnomsorgssystem.
För närvarande har Polen den lägsta inskrivningsnivån i fråga om
förskoleutbildning i Europa. Detta beror på
avsaknad av platser och brist på lämplig infrastruktur och kvalificerad
personal. Regeringens förklaring att den
skulle tillhandahålla ytterligare medel för att inrätta förskoleplatser (för
barn i åldern 3–5 år) återspeglas inte i 2012 års budgetlag, där anslagen till
utbildning sänks. Detta har medfört att vissa
kommuner har stängt förskolor.
(13)     För att åtgärda den låga sysselsättningsgraden
bland äldre arbetstagare har Polen antagit en generell pensionsreform. Den lagstadgade pensionsåldern kommer att höjas
stegvis från och med 2013 och bli 67 år för män 2020 och för kvinnor 2040. Man har fortsatt sina ansträngningar att begränsa
de förmånliga pensionsvillkoren för uniformerade yrkesgrupper. Under 2011 gjordes några ändringar av
socialförsäkringsfonden för jordbrukare (KRUS). Reformen
är dock bara tillfällig och inte tillräcklig ur arbetsmarknadsperspektiv. Gruvarbetare omfattas fortfarande av ett särskilt
pensionssystem.
(14)     Nyligen genomförda reformer
för att förbättra forskningsklimatet syftar till att koncentrera skräddarsydd
finansiering till de institutioner som uppvisar bäst resultat. Det nationella forskningsprogram som antogs i
augusti 2011 är ett viktigt steg i denna riktning. Det
är dock fortfarande oklart hur programmets prioriteringar är kopplade till
varandra och hur de ska omsättas i innovationer och industripolitik.
(15)     Omotiverade restriktioner för
tillhandahållandet av yrkesmässiga tjänster är ett väsentligt hinder för
ytterligare tillväxt, särskilt på områdena byggverksamhet, transporter och
hälso- och sjukvård. Regeringen har
tillkännagett en plan för att minska regleringen av yrkesmässiga tjänster med 50
%, både i fråga om utbildningskrav och licensgivning.
Trots nyligen gjorda insatser är administrationen för företagen
fortfarande tung och den offentliga förvaltningen är fortfarande ineffektiv. De viktigaste problemen är bl.a. höga kostnader för
att efterleva regelverket, en komplicerad och instabil skattelagstiftning,
svårigheter att kontrollera efterlevnaden av avtal, långvariga och betungande
licens- och tillståndsförfaranden, registrering av mark och egendom och
stadsplanering. Rättsliga förfaranden och
andra rättsliga åtgärder tar lång tid och antalet oavgjorda ärenden är relativt
högt.
(16)     Tillväxt och konkurrens inom
energisektorn hämmas av ett försenat genomförande av EU:s lagstiftning,
särskilt i fråga om det andra och tredje energipaketet, EU-direktivet om el
från förnybara energikällor och oavgjorda överträdelseförfaranden. Även om motorvägs- och landsvägsnätet byggs ut på
ett omfattande sätt med stöd av EU-medel är behovet av investeringar i
järnvägsnätet ännu mer akut, med tanke på infrastrukturens mycket dåliga skick. De medel från sammanhållningsfonden som är
tillgängliga för detta ändamål används inte till fullo.
Det finns alltjämt hinder för en effektivt fungerande järnvägsmarknad.
(17)     Polen har gjort ett antal
åtaganden inom ramen för europluspakten Dessa
åtaganden, samt genomförandet av de åtaganden som lades fram 2011, handlar om
att främja sysselsättning, förbättra konkurrenskraften, göra de offentliga
finanserna mer hållbara och stärka den finansiella stabiliteten. Kommissionen har bedömt genomförandet av åtagandena
inom ramen för europluspakten och resultaten av denna bedömning har beaktats i
rekommendationerna.
(18)     Inom ramen för den europeiska
planeringsterminen har kommissionen gjort en omfattande analys av landets
ekonomiska politik. Den har bedömt
konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet. Den har beaktat inte bara programmens relevans för
en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Polen utan även i vilken
utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av
behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att
framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den
europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–6 nedan.
(19)     Mot bakgrund av denna
bedömning har rådet granskat 2012 års konvergensprogram och dess yttrande[7]
återspeglas i synnerhet i rekommendation 1 nedan.
HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Polen att vidta
följande åtgärder under perioden 2012–2013:
1.           Säkerställa planerade
framsteg mot en korrigering av det alltför stora underskottet. För detta ändamål till fullo genomföra budgeten för
2012 och åstadkomma den strukturanpassning som angetts i rådets
rekommendationer inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Därefter specificera de åtgärder som krävs för att
genomföra strategin för de offentliga finanserna från och med 2013 enligt
planerna och säkerställa en strukturanpassning som innebär att tillräckliga
framsteg görs mot målet för de offentliga finanserna på medellång sikt,
inbegripet uppnående av utgiftsriktmärket. Minimera
nedskärningar av tillväxtfrämjande utgifter i framtiden och förbättra
efterlevnaden av skatteregler.
2.           Påskynda reformen av det
finanspolitiska regelverket genom att anta lagstiftning om införande av en
permanent utgiftsregel senast 2013. Denna
regel bör vara förenlig med det europeiska nationalräkenskapssystemet. Vidta åtgärder för att stärka systemen för
samordning mellan de olika nivåerna inom den offentliga sektorn i samband med
det årliga budgetförfarandet och budgetförfarandet på medellång sikt.
3.           I syfte att minska
ungdomsarbetslösheten, öka tillgången på lärlingsutbildning och
arbetsplatsbaserad undervisning, förbättra yrkesutbildningens kvalitet och anta
den föreslagna strategin för livslångt lärande. Se
till att utbildningen blir bättre anpassad till arbetsmarknadens behov, och
förbättra undervisningens kvalitet. För att
bekämpa segmenteringen av arbetsmarknaden och fattigdom bland förvärvsarbetande,
begränsa den överdrivna användningen av civilrättsliga kontrakt och förlänga
provanställningsperioden för fasta anställningar.
4.           Stärka insatserna för att
höja kvinnors sysselsättningsgrad och inskrivningsnivån för barn i både tidig
barnomsorg och förskoleutbildning, genom att säkra stabil finansiering och
investeringar i offentlig infrastruktur, tillhandahålla kvalificerad personal
och se till att tillträdet är ekonomiskt överkomligt.
Vidta åtgärder mot djupt rotade system med förtida pensionering, för att
höja pensionsåldern. Gradvis avveckla
det särskilda pensionssystemet för gruvarbetare, så att de till fullo
integreras i det allmänna systemet. Vidta mer
ambitiösa och permanenta åtgärder för att reformera socialförsäkringsfonden för
jordbrukare (KRUS), så att förmånerna bättre avspeglar enskilda inkomster.
5.           Vidta ytterligare åtgärder
för att skapa ett innovationsvänligt företagsklimat, genom att skapa bättre
förbindelser mellan forskning, innovation och industri och genom att fastställa
gemensamma prioritetsområden och instrument till stöd för hela
innovationscykeln. Förbättra tillgången till finansiering för forsknings- och
innovationsverksamhet, med hjälp av garantier och bryggfinansiering.
6.           Påskynda
insatserna för att förbättra incitamenten för investeringar i
energiproduktionskapacitet och energieffektivitet, påskynda utvecklingen av
elnätssammanlänkningar över gränserna och förstärka konkurrensen inom
gassektorn genom att gradvis avveckla reglerade priser och införa en gashandelsplattform. Öka anslagen till tillsynsorganet för
järnvägsmarknaden och stärka organets roll samt säkerställa att
järnvägsinvesteringsprojekt genomförs ändamålsenligt och snabbt. Minska restriktionerna för yrkesmässiga tjänster,
förenkla möjligheterna att kontrollera efterlevnaden av kontrakt och lätta på
kraven för bygglov.
Utfärdad i Bryssel den
                                                                       På
rådets vägnar
                                                                       Ordförande
[1]               EGT L 209,
2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012)
323 final.
[3]               P7_TA
(2012) 0048 och P7_TA (2012) 0047.
[4]               Rådets
beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012.
[5]               COM(2012)
68 final.
[6]               Det
konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga
åtgärder, omräknat av kommissionen enligt den allmänt vedertagna metoden och
baserat på uppgifterna i programmet.
[7]               Enligt
artikel 9.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.


title: 2013/165/EU: Kommissionens rekommendation av den 27 mars 2013 om förekomsten av T-2-toxin och HT-2-toxin i spannmål och spannmålsprodukter  Text av betydelse för EES

text:
               3.4.2013

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 91/12

         KOMMISSIONENS REKOMMENDATION
   av den 27 mars 2013
   om förekomsten av T-2-toxin och HT-2-toxin i spannmål och spannmålsprodukter
   (Text av betydelse för EES)
   (2013/165/EU)
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och
   av följande skäl:

               (1)

               T-2-toxin och HT-2-toxin är mykotoxiner som produceras av olika fusariumarter. T-2-toxin metaboliseras snabbt till ett stort antal produkter och HT-2-toxin är en av de främsta metaboliterna.

               (2)

               På begäran av kommissionen antog den vetenskapliga panelen för främmande ämnen i livsmedelskedjan (nedan kallad panelen) vid Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ett yttrande om de risker som förekomsten av T-2-toxin och HT-2-toxin i livsmedel och foder medför för människors och djurs hälsa (1).

               (3)

               Panelen fastställde ett tolerabelt dagligt intag (TDI) på 100 ng/kg kroppsvikt för summan av T-2-toxin och HT-2-toxin. Enligt de uppskattningar som gjorts på grundval av tillgängliga uppgifter om förekomsten av dessa toxiner ligger människors kroniska exponering via kosten för summan av T-2-toxin och HT-2 toxin under TDI för alla åldersgrupper och utgör därför inte en omedelbar hälsorisk.

               (4)

               När det gäller risken för djurhälsan kom panelen fram till att det är osannolikt att den nuvarande uppskattade exponeringen för T-2-toxin och HT-2-toxin hos idisslare, kaniner och fisk utgör någon hälsorisk. Uppskattningar av exponeringen för T-2-toxin och HT-2-toxin hos svin, fjäderfä, hästar och hundar visar att risken för negativa hälsoeffekter är låg. Katter hör till de känsligaste djurarterna. På grund av de begränsade uppgifterna och de allvarliga negativa hälsoeffekterna vid låga doser gick det inte att fastställa några NOAEL- eller LOAEL-värden. Därför gäller denna rekommendation inte för kattfoder, som kommer att omfattas av strängare åtgärder.

               (5)

               Panelen konstaterade vidare att överföringen av T-2-toxin och HT-2 toxin från foder till livsmedel av animaliskt ursprung är begränsad och bidrar därmed endast i obetydlig utsträckning till människors exponering.

               (6)

               Mot bakgrund av det vetenskapliga yttrandet och det faktum att förekomsten av T-2-toxin och HT-2-toxin varierar stort år från år, är det lämpligt att samla in fler uppgifter om T-2 och HT-2 i spannmål och spannmålsprodukter och mer information om effekterna av bearbetning av livsmedel (dvs. tillagning) och odlingsfaktorer på förekomsten av T-2-toxin och HT-2-toxin. Det är dessutom nödvändigt att samla in mer uppgifter om de olika faktorer som leder till förhållandevis höga halter av T-2-toxin och HT-2-toxin i spannmål och spannmålsprodukter, för att det ska gå att avgöra vilka åtgärder som bör vidtas för att undvika eller minska förekomsten av T-2-toxin och HT-2-toxin i spannmål och spannmålsprodukter. Undersökningar måste göras för att samla in uppgifter om de faktorer som leder till förhållandevis höga halter av T-2-toxin och HT-2-toxin i spannmål och spannmålsprodukter och om effekterna av bearbetningen av foder och livsmedel. De uppgifter som finns tillgängliga visar att T-2-toxin och HT-2-toxin inte förekommer, eller endast i mycket låga halter, i ris och risprodukter och dessa produkter bör därför uteslutas från denna rekommendations tillämpningsområde.

               (7)

               Resultaten från övervakningen av spannmål och spannmålsprodukter kommer att användas för att bedöma förändringar och tendenser i människors och djurs exponering för T-2-toxin och HT-2-toxin. Det är därför lämpligt att använda analysmetoder som är tillräckligt känsliga.

               (8)

               För att fastställa i vilka fall det är nödvändigt att genomföra en undersökning bör det finnas riktvärden som inte får överskridas utan att en undersökning inleds. Dessa riktvärden har fastställts på grundval av tillgängliga uppgifter om förekomst i Efsas databas. Spårbarhet är av stor betydelse i samband med undersökningarna.

               (9)

               Under 2015 bör det göras en utvärdering av de uppgifter som samlats in inom ramen för denna rekommendation. De övervakningsuppgifter som samlats in till följd av denna rekommendation kommer dessutom att leda till bättre kunskaper om de årliga variationerna och förekomsten av T-2-toxin och HT-2-toxin i en lång rad spannmålsprodukter samt om de faktorer som medför högre halter och de åtgärder som skulle kunna vidtas för att förhindra eller begränsa förekomsten av T-2-toxin och HT-2 toxin, bland annat genom odlingsfaktorer och bearbetning.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

               1.

               Medlemsstaterna bör i nära samarbete med foder- och livsmedelsföretagare övervaka förekomsten av T-2-toxin och HT-2-toxin i spannmål och spannmålsprodukter. I denna rekommendation ingår inte ris i spannmål och risprodukter ingår inte i spannmålsprodukter.

               2.

               Medlemsstaterna bör se till att proverna samtidigt analyseras för förekomst av T-2-toxin och HT-2-toxin och för andra Fusariumtoxiner såsom deoxynivalenol, zearalenon och fumonisin B1 + B2 så att omfattningen av den samtidiga förekomsten kan bedömas.
               Om analysmetoden medger detta bör också s.k. maskerade mykotoxiner analyseras, i synnerhet mono- och diglykosylerade konjugat av T-2-toxin och HT-2-toxin.

               3.

               Provtagning och analys av spannmål och spannmålsprodukter avsedda som livsmedel bör utföras i enlighet med bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 401/2006 av den 23 februari 2006 om provtagnings- och analysmetoder för offentlig kontroll av halten av mykotoxiner i livsmedel (2), i synnerhet följande:

                           —

                           Del B i bilaga I för provtagning av spannmål och spannmålsprodukter.

                           —

                           Punkt 4.3.1 g i bilaga II ”Prestandakriterier” för analys av T-2-toxin och HT-2-toxin. Kvantifieringsgränsen (LOQ) för T-2-toxin och HT-2-toxin bör helst inte vara högre än 5 μg/kg per toxin, utom för obearbetad spannmål för vilken kvantifieringsgränsen för T-2-toxin och HT-2-toxin helst inte bör vara högre än 10 μg/kg per toxin. Vid analytisk screening bör detektionsgränsen helst inte vara högre än 25 μg/kg för summan av T-2-toxin och HT-2-toxin.

                     Den provtagningsmetod som livsmedelsföretagaren använder kan avvika från bestämmelserna i förordning (EG) nr 401/2006 men proven bör vara representativa för det provade partiet.

               4.

               Provtagning och analys av spannmål och spannmålsprodukter som är avsedda för foder och foderblandningar bör utföras i enlighet med bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 av den 27 januari 2009 om provtagnings- och analysmetoder för offentlig kontroll av foder (3). Kvantifieringsgränsen (LOQ) för T-2-toxin och HT-2-toxin bör helst inte vara högre än 10 μg/kg per toxin. Vid analytisk screening bör detektionsgränsen helst inte vara högre än 25 μg/kg för summan av T-2-toxin och HT-2-toxin.
               Den provtagningsmetod som livsmedelsföretagaren använder kan avvika från bestämmelserna i förordning (EG) nr 152/2009 men proven bör vara representativa för det provade partiet.

               5.

               Medlemsstaterna bör i nära samarbete med foder- och livsmedelsföretagare genomföra undersökningar för att kartlägga de faktorer som leder till att riktvärdena överskrids och fastställa vilka åtgärder som bör vidtas för att undvika eller minska sådan förekomst i framtiden. Dessa undersökningar bör under alla omständigheter göras om värdena upprepade gånger under en viss tidsperiod överskrider de riktvärden för T-2-toxin och HT-2-toxin i spannmål och spannmålsprodukter som anges i bilagan till denna rekommendation. Provtagning och analys i syfte att samla in mer information om de olika faktorer, inklusive odlingsfaktorer, som leder till förhållandevis höga halter av T-2-toxin och HT-2-toxin i spannmål och spannmålsprodukter, bör inriktas på spannmål och spannmålsprodukter som genomgått en första bearbetning.

               6.

               Medlemsstaterna bör i nära samarbete med foder- och livsmedelsföretagare undersöka effekterna av bearbetning av foder och livsmedel på förekomsten av T-2-toxin och HT-2-toxin. Dessa undersökningar bör under alla omständigheter göras om värdena upprepade gånger under en viss tidsperiod överskrider riktvärdena för T-2-toxin och HT-2-toxin i spannmål och spannmålsprodukter.

               7.

               Medlemsstaterna bör se till att analysresultaten regelbundet överlämnas till Efsa så att de kan sammanställas i en enda databas och så att resultatet av undersökningarna kan överlämnas till Europeiska kommissionen varje år, första gången senast i december 2013. Det kommer att utarbetas en vägledning för att säkra en enhetlig tillämpning av denna rekommendation och garantera att undersökningsresultaten går att jämföra.

      Utfärdad i Bryssel den 27 mars 2013.

            På kommissionens vägnar

         Tonio BORG

            Ledamot av kommissionen

      (1)  ”Scientific Opinion on risks for animal and public health related to the presence of T-2 and HT-2 toxin in food and feed”, The EFSA Journal, vol 9(2011):12, artikel 2481. doi:10.2903/j.efsa.2011.2481. Tillgänglig på www.efsa.europa.eu/efsajournal.

      (2)  EUT L 70, 9.3.2006, s. 12.

      (3)  EUT L 54, 26.2.2009, s. 1.

      BILAGA

         Riktvärden för spannmål och spannmålsprodukter
          (1)
          (2)

                  Riktvärden för summan av T-2 och HT-2 (μg/kg) över vilka undersökningar bör genomföras, i synnerhet om värdena överskrids upprepade gånger (1)

                  1.   Obearbetad spannmål
                      (3)

                              1.1

                              Korn (inklusive maltkorn) och majs

                  200

                              1.2

                              Havre (med skal)

                  1 000

                              1.3

                              Vete, råg och övriga spannmål

                  100

                  2.   Spannmål avsedda att direkt användas som livsmedel
                      (4)

                              2.1

                              Havre

                  200

                              2.2

                              Majs

                  100

                              2.3

                              Övriga spannmål

                  50

                  3.   Spannmålsprodukter avsedda att användas som livsmedel

                              3.1

                              Havrekli och havregryn

                  200

                              3.2

                              Spannmålskli utom havrekli, malda produkter av havre utom havrekli och havregryn samt malda produkter av majs

                  100

                              3.3

                              Andra malda spannmålsprodukter

                  50

                              3.4

                              Frukostcerealier, inklusive formade spannmålsflingor

                  75

                              3.5

                              Bröd (inklusive småbröd), kakor, kex, snacks av spannmål, pasta

                  25

                              3.6

                              Spannmålsbaserade livsmedel för spädbarn och småbarn

                  15

                  4.   Spannmålsprodukter avsedda för foder och foderblandningar
                      (5)

                              4.1

                              Malda produkter av havre (skal)

                  2 000

                              4.2

                              Övriga spannmålsprodukter

                  500

                              4.3

                              Foderblandningar, med undantag av kattfoder

                  250

         (1)  De värden som anges i denna bilaga är riktvärden. Om dessa värden överskrids, i synnerhet om det sker upprepade gånger, bör undersökningar genomföras av de faktorer som leder till förekomsten av T-2-toxin och HT-2-toxin eller av effekterna av bearbetning av foder och livsmedel. Riktvärdena har fastställts på grundval av tillgängliga uppgifter om förekomst i Efsas databas, vilka lades fram i Efsas yttrande. De är riktvärden och inte gränsvärden för livsmedels- och fodersäkerhet.

         (2)  I denna rekommendation ingår inte ris i spannmål och risprodukter ingår inte i spannmålsprodukter.

         (3)  Obearbetad spannmål är spannmål som inte har genomgått någon annan fysisk eller termisk behandling än torkning, rensning och sortering.

         (4)  Spannmål avsedda att direkt användas som livsmedel är spannmål som har torkats, rensats, skalats och sorterats och som inte kommer att genomgå ytterligare rensning och sortering innan den vidare bearbetningen i livsmedelskedjan.

         (5)  Riktvärdena för spannmål och spannmålsprodukter som är avsedda att användas som foder och foderblandningar gäller foder med en vattenhalt på 12 %.


title: 2013/647/EU: Kommissionens rekommendation av den 8 november 2013 om undersökningar av akrylamidhalterna i livsmedel  Text av betydelse för EES

text:
               12.11.2013

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 301/15

         KOMMISSIONENS REKOMMENDATION
   av den 8 november 2013
   om undersökningar av akrylamidhalterna i livsmedel
   (Text av betydelse för EES)
   (2013/647/EU)
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och
   av följande skäl:

               (1)

               Livsmedelsindustrin, medlemsstaterna och kommissionen har sedan 2002 vidtagit omfattande åtgärder för att undersöka hur akrylamid bildas och för att minska akrylamidhalterna i bearbetade livsmedel.

               (2)

               Organisationen FoodDrinkEurope, som företräder den europeiska livsmedelsindustrin, har utvecklat en ”verktygslåda” (1) med metoder som livsmedelsproducenterna kan anpassa till sina egna specifika behov för att reducera akrylamidinnehållet i sina produkter. Dessutom har kortfattade broschyrer med information om de viktigaste verktygen för varje sektor utarbetats. Tillsynsmyndigheterna har gett sitt stöd och bidragit till detta.

               (3)

               Akrylamidhalterna i vissa livsmedel föreföll vara betydligt högre än halterna i jämförbara produkter i samma produktkategori. Kommissionen ansåg därför att medlemsstaternas behöriga myndigheter borde undersöka de tillverknings- och bearbetningsmetoder som livsmedelsföretagarna använder. För detta ändamål antog kommissionen den 10 januari 2011 en rekommendation om undersökningar av akrylamidhalterna i livsmedel (2) (nedan kallad rekommendationen från 2011).

               (4)

               Enligt rekommendationen från 2011 uppmuntras medlemsstaterna att undersöka om de akrylamidhalter som påvisas i ett särskilt livsmedel överstiger de indikativa värden som anges i bilagan till den rekommendationen.

               (5)

               Medlemsstaterna har övervakat akrylamidhalterna i livsmedel under perioden 2007–2009 enligt kommissionens rekommendation 2007/331/EG (3) och från och med 2010 enligt kommissionens rekommendation 2010/307/EU (4). Övervakningen inriktas på de livsmedel som är kända för att innehålla höga akrylamidhalter och/eller som i stor utsträckning bidrar till människors intag via kosten.

               (6)

               Resultaten från övervakningen under perioden 2007–2010 har sammanställts av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad Efsa) i en vetenskaplig rapport om uppdaterade akrylamidhalter i livsmedel från övervakningsperioden 2007–2010 (5) av den 18 oktober 2012. Efsa konstaterade att det inte fanns någon genomgående tendens mot lägre akrylamidhalter i livsmedelsgrupperna och att en minskning av akrylamidhalterna endast kunde visas i ett fåtal livsmedelskategorier, medan en ökning av halterna kunde iakttas i andra livsmedelskategorier.

               (7)

               På grundval av resultaten av undersökningarna under 2011 och 2012 och resultaten från övervakningen enligt rekommendationerna 2007/331/EG och 2010/307/EU bör vissa av de indikativa värden som anges i bilagan till rekommendationen från 2011 ändras.

               (8)

               Rekommendationen från 2011 bör därför ersättas av en ny rekommendation.

               (9)

               Undersökningarna bör även framöver omfatta livsmedelsföretagarens HACCP-system eller ett liknande system (6), så att man tillsammans med livsmedelsföretagaren kan undersöka om vissa steg i bearbetningen där akrylamid kan bildas har identifierats och om lämpliga åtgärder har vidtagits för att kontrollera dessa. I samband med detta bör de behöriga myndigheterna bedöma i vilken utsträckning livsmedelsföretagaren tillämpar nu kända metoder för att minimera akrylamidhalter, t.ex. Codex Alimentarius-kommissionens metoder i Code of Practice for acrylamide och FoodDrinkEuropes ”verktygslåda” för akrylamid.

               (10)

               De indikativa värden som fastställs i denna rekommendation är endast avsedda att påvisa behovet av en undersökning. De är inga tröskelvärden. Tillsynsåtgärder och/eller en snabb varning bör därför vidtas eller utfärdas endast efter en tillförlitlig riskbedömning som görs i varje enskilt fall, men inte bara på grund av att ett indikativt värde överskrids.

               (11)

               På grundval av resultaten av undersökningarna under 2013 och 2014 enligt denna rekommendation, resultaten från övervakningen enligt rekommendation 2010/307/EU och resultatet av Efsas uppdaterade riskbedömning om förekomsten av akrylamid i livsmedel kommer kommissionen att göra en bedömning av situationen efter det att Efsas riskbedömning blir tillgänglig och besluta om behovet av andra lämpliga åtgärder.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

               1.

               Medlemsstaterna bör, med aktivt deltagande av livsmedelsföretagarna, genomföra ytterligare undersökningar av livsmedelsföretagarnas produktions- och bearbetningsmetoder i de fall då akrylamidhalten i ett livsmedel, som provtagits i samband med övervakningen enligt rekommendation 2010/307/EU, överskrider det indikativa värde för akrylamid som anges för respektive livsmedelskategori i bilagan till den här rekommendationen.

               2.

               Vid tillämpning av punkt 1 bör akrylamidhalten bedömas utan hänsyn till den analytiska mätosäkerheten.

               3.

               De undersökningar som avses i punkt 1 bör även omfatta kontroll av de åtgärder som bygger på livsmedelsföretagarens HACCP-system i syfte att kontrollera följande:

                           a)

                           Om livsmedelsföretagaren via HACCP-systemet eller ett liknande system har identifierat relevanta bearbetningssteg som kan leda till att akrylamid bildas.

                           b)

                           Om livsmedelsföretagaren har vidtagit lämpliga begränsande åtgärder.

               4.

               De undersökningar som avses i punkt 1 bör i synnerhet klargöra i vilken utsträckning livsmedelsföretagaren tillämpar nu kända metoder för att minimera akrylamidhalter, t.ex. Codex Alimentarius-kommissionens metoder i Code of Practice for acrylamide och FoodDrinkEuropes ”verktygslåda” för akrylamid.

               5.

               Medlemsstaterna bör rapportera resultaten till kommissionen senast den 31 oktober 2014 och senast den 30 april 2015.

               6.

               Denna rekommendation ersätter rekommendationen av den 10 januari 2011 om undersökningar av akrylamidhalterna i livsmedel.

      Utfärdad i Bryssel den 8 november 2013.

            På kommissionens vägnar

         Tonio BORG

            Ledamot av kommissionen

      (1)  Den ”verktygslåda” som har utvecklats av FoodDrinkEurope innehåller 14 olika parametrar (”verktyg”), grupperade i fyra huvudkategorier (”verktygsfack”) som livsmedelsproducenterna kan anpassa till sina egna specifika behov för att reducera akrylamidinnehållet i sina produkter. De fyra kategorierna är agronomiska faktorer, tillagningsrecept, bearbetning och slutlig tillagning. Verktygslådan finns på följande webbplats:
   http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/ciaa_acrylamide_toolbox09.pdf

      (2)  Se http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/recommendation_10012011_acrylamide_food_sv.pdf

      (3)  Kommissionens rekommendation 2007/331/EG av den 3 maj 2007 om övervakning av akrylamidhalterna i livsmedel (EUT L 123, 12.5.2007, s. 33).

      (4)  Kommissionens rekommendation 2010/307/EG av den 2 juni 2010 om övervakning av akrylamidhalterna i livsmedel (EUT L 137, 3.6.2010, s. 4).

      (5)  ”Update on acrylamide levels in food from monitoring years 2007 to 2010”, The EFSA Journal, vol. 10(2012):10, artikelnr 2938, [38 s.]. doi:10.2903/j.efsa.2012.2938. Tillgänglig på www.efsa.europa.eu/efsajournal

      (6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (EUT L 139, 30.4.2004, s. 1).

      BILAGA
      Indikativa värden för akrylamid på grundval av Efsas övervakningsdata från 2007–2012

                  Livsmedel

                  Indikativt värde
                  [μg/kg]

                  Anmärkning

                  Pommes frites – konsumtionsfärdiga

                  600

                  Produkt som säljs som konsumtionsfärdig, enligt definitionen i del C.1 i bilagan till rekommendation 2010/307/EU

                  Potatischips från färsk potatis och från potatisdeg

                  1 000

                  Produkt i den form den säljs, enligt definitionen i delarna C.2 och C.10 i bilagan till rekommendation 2010/307/EU

                  Potatisbaserade kex

                  Mjukt bröd

                  Produkt i den form den säljs, enligt definitionen i del C.4 i bilagan till rekommendation 2010/307/EU

                              a)

                              vetebaserat bröd

                  80

                              b)

                              annat mjukt bröd som inte är vetebaserat

                  150

                  Frukostflingor (utom gröt)

                  Produkt i den form den säljs, enligt definitionen i del C.5 i bilagan till rekommendation 2010/307/EU

                              —

                              kliprodukter och spannmål med hela korn, puffat spannmål (endast relevant om det anges på etiketten)

                  400

                              —

                              produkter baserade på vete och råg (1)

                  300

                              —

                              produkter baserade på majs, havre, speltvete, korn och ris (1)

                  200

                  Kex och våfflor (wafer)

                  500

                  Produkt i den form den säljs, enligt definitionen i del C.6 i bilagan till rekommendation 2010/307/EU

                  Kex, med undantag av potatisbaserade kex

                  500

                  Knäckebröd

                  450

                  Pepparkakor

                  1 000

                  Produkter som liknar de övriga produkterna i denna kategori

                  500

                  Rostat kaffe

                  450

                  Produkt i den form den säljs, enligt definitionen i del C.7.1 i bilagan till rekommendation 2010/307/EU

                  Snabbkaffe

                  900

                  Produkt i den form den säljs, enligt definitionen i del C.7.2 i bilagan till rekommendation 2010/307/EU

                  Kaffesurrogat

                  Produkt i den form den säljs, enligt definitionen i del C.7.3 i bilagan till rekommendation 2010/307/EU

                              (a)

                              kaffesurrogat huvudsakligen spannmålsbaserat

                  2 000

                              b)

                              andra kaffesurrogat

                  4 000

                  Barnmat, utom beredda spannmålsbaserade livsmedel (2)

                  Produkt i den form den säljs, enligt definitionen i del C.8 i bilagan till rekommendation 2010/307/EU

                              a)

                              inte innehållande plommon

                  50

                              b)

                              innehållande plommon

                  80

                  Kex och skorpor för spädbarn och småbarn

                  200

                  Produkt i den form den säljs, enligt definitionen i del C.9.1 i bilagan till rekommendation 2010/307/EU

                  Beredda spannmålsbaserade livsmedel för spädbarn och småbarn (3), utom kex och skorpor

                  50

                  Produkt i den form den säljs, enligt definitionen i del C.9.2 i bilagan till rekommendation 2010/307/EU

         (1)  Spannmål utan hela korn och/eller utan kli. Det vanligaste förekommande spannmålet avgör kategorin.

         (2)  Enligt artikel 1.2 b i kommissionens direktiv 2006/125/EG av den 5 december 2006 om spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn (EUT L 339, 6.12.2006, s. 16).

         (3)  Enligt artikel 1.2 a i direktiv 2006/125/EG.