               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 23.5.2022
            COM(2022) 605 final

            Rekommendation till
            RÅDETS REKOMMENDATION
            om Tjeckiens nationella reformprogram 2022 med avgivande av rådets yttrande om Tjeckiens konvergensprogram 2022
            {SWD(2022) 605 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Rekommendation till

               RÅDETS REKOMMENDATION

               om Tjeckiens nationella reformprogram 2022 med avgivande av rådets yttrande om Tjeckiens konvergensprogram 2022

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

               med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
                  1
               , särskilt artikel 9.2,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

               med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

               med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

               med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

               med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

               av följande skäl:

               (1)Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241
                  2
               , genom vilken faciliteten för återhämtning och resiliens inrättades, trädde i kraft den 19 februari 2021. Faciliteten för återhämtning och resiliens ger ekonomiskt stöd till genomförandet av reformer och investeringar och utgör en finanspolitisk impuls som finansieras av unionen. Den bidrar till den ekonomiska återhämtningen och till genomförandet av hållbara och tillväxtfrämjande reformer och investeringar, i synnerhet för att främja den gröna och den digitala omställningen, och stärker resiliensen och den potentiella tillväxten i medlemsstaternas ekonomier. Den bidrar också till hållbara offentliga finanser och ökar tillväxt och jobbskapande på medellång och lång sikt. Det högsta ekonomiska bidraget per medlemsstat inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens uppdaterades den [XX] juni 2022, i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) 2021/241.

               (2)Den 24 november 2021 antog kommissionen den årliga översikten över hållbar tillväxt, som inledde 2022 års europeiska planeringstermin. I översikten togs vederbörlig hänsyn till det gemensamma åtagandet på det sociala toppmötet i Porto i maj 2021 om att fortsätta genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 25 mars 2022 godkände Europeiska rådet prioriteringarna i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. Den 24 november 2021 antog kommissionen rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Tjeckien inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning
                  3
               . Samma dag antog kommissionen också förslaget till 2022 års gemensamma sysselsättningsrapport med en analys av genomförandet av riktlinjerna för sysselsättningspolitik och principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som rådet antog den 14 mars 2022.

               (3)Rysslands invasion av Ukraina, som följde tätt inpå den globala pandemin, har avsevärt förändrat den geopolitiska och ekonomiska situationen. Invasionens påverkan på medlemsstaternas ekonomier har märkts exempelvis genom högre priser på energi och livsmedel och svagare tillväxtutsikter. De ökande energipriserna slår särskilt hårt mot de mest utsatta hushållen som redan lever i eller riskerar att drabbas av energifattigdom. EU märker också av en exceptionell ström av människor på flykt från Ukraina. I detta sammanhang utlöstes den 4 mars 2022 direktivet om tillfälligt skydd
                  4
                för första gången. Det ger fördrivna människor från Ukraina rätten att lagligen stanna i EU och att få tillgång till skolgång och utbildning, arbete, hälso- och sjukvård, bostad och social välfärd. Exceptionella stödåtgärder har gjorts tillgängliga för Tjeckien inom ramen för initiativet för sammanhållningsinsatser för flyktingar i Europa och genom extra förfinansiering inom programmet React-EU (återhämtningsstöd för sammanhållning och till Europas regioner) för att landet snabbt ska kunna ta emot och integrera människor som flytt från Ukraina.

               (4)Med hänsyn till den snabbt föränderliga ekonomiska och geopolitiska situationen återupptar den europeiska planeringsterminen den breda politiska samordningen vad gäller ekonomi och sysselsättning 2022, samtidigt som en utveckling sker i enlighet med genomförandekraven i faciliteten för återhämtning och resiliens, enligt vad som angavs i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. Genomförandet av de antagna återhämtnings- och resiliensplanerna är viktigt för att de politiska prioriteringarna inom ramen för den europeiska planeringsterminen ska ge resultat, eftersom planerna behandlar alla eller en betydande del av de relevanta landsspecifika rekommendationer som utfärdades i 2019 och 2020 års planeringsterminer. De landsspecifika rekommendationerna från 2019 och 2020 är dessutom lika relevanta för återhämtnings- och resiliensplaner som granskats, uppdaterats eller ändrats i enlighet med artiklarna 14, 18 och 21 i förordning (EU) 2021/241, utöver eventuella landsspecifika rekommendationer som utfärdats fram till den dag då den ändrade planen lämnades in.

               (5)Den allmänna undantagsklausulen är aktiverad sedan mars 2020
                  5
               . I sitt meddelande av den 3 mars 2021
                  6
                förde kommissionen även fram sin ståndpunkt att beslutet om huruvida den allmänna undantagsklausulen ska avaktiveras eller fortsätta att gälla bör fattas efter en samlad bedömning av läget i ekonomin och att det viktigaste kvantitativa kriteriet bör vara nivån på den ekonomiska aktiviteten i EU eller euroområdet jämfört med förkrisnivåerna (slutet av 2019). Ökad osäkerhet och stora nedåtrisker i de ekonomiska utsikterna på grund av kriget i Europa, liksom exceptionella höjningar av energipriserna och fortsatta störningar i leveranskedjorna, motiverar en förlängning av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten under hela 2023.

               (6)I enlighet med riktlinjen i rådets yttrande av den 18 juni 2021 om konvergensprogrammet 2021 mäts den finanspolitiska inriktningen för närvarande bäst som en förändring i de primära utgifterna (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan), exklusive covid-19-relaterade tillfälliga åtgärder, men inbegripet utgifter som finansieras med icke återbetalningspliktigt stöd (bidrag) från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, i förhållande till den potentiella tillväxten på medellång sikt
                  7
               . För att bedöma om den nationella finanspolitiken är försiktig och dess sammansättning gynnsam för en hållbar återhämtning som är förenlig med den gröna och den digitala omställningen granskas, förutom den övergripande finanspolitiska inriktningen, även utvecklingen i nationellt finansierade
                  8
                primära löpande utgifter (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan och exklusive tillfälliga nödåtgärder i samband med covid-19-krisen) och investeringar.

               (7)Den 2 mars 2022 antog kommissionen ett meddelande med en allmän vägledning för finanspolitiken 2023 som syftade till att stödja förberedelserna av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram och på så sätt stärka den politiska samordningen
                  9
               . På grundval av de makroekonomiska utsikterna i vinterprognosen 2022 anser kommissionen att det bör ske en övergång från en stödjande aggregerad finanspolitisk inriktning 2020–2022 till en i stort sett neutral aggregerad finanspolitisk inriktning 2023, även om det måste finnas en beredskap att agera om den ekonomiska situationen förändras. Kommissionen meddelade att de finanspolitiska rekommendationerna 2023 även i fortsättningen bör se olika ut för olika medlemsstater och ta hänsyn till eventuella spridningseffekter över gränserna. Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att låta vägledningen återspeglas i sina stabilitets- och konvergensprogram. Kommissionen åtog sig att noga följa den ekonomiska utvecklingen och anpassa sin vägledning efter behov, senast i planeringsterminens vårpaket i slutet av maj 2022.

               (8)När det gäller den finanspolitiska vägledningen av den 2 mars 2022 beaktas i de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 de försämrade ekonomiska utsikterna, den ökade osäkerheten och ytterligare nedåtrisker samt den högre inflationen jämfört med vinterprognosen. Mot bakgrund av dessa överväganden bör de finanspolitiska insatserna vara inriktade på att öka de offentliga investeringarna i den gröna och den digitala omställningen och en tryggad energiförsörjning och hålla uppe köpkraften i de mest utsatta hushållen för att mildra effekterna av de ökade energipriserna och bidra till att begränsa inflationstrycket till följd av andrahandseffekter genom riktade och tillfälliga åtgärder. Finanspolitiken måste förbli flexibel så att den kan anpassas efter de snabbt föränderliga omständigheterna, och anpassas till länderna efter deras finanspolitiska och ekonomiska situation, även vad gäller deras utsatthet för krisen och tillströmningen av fördrivna människor från Ukraina.

               (9)Den 1 juni 2021 lämnade Tjeckien in sin nationella återhämtnings- och resiliensplan till kommissionen i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) 2021/241. Kommissionen har med stöd av artikel 19 i förordning (EU) 2021/241 bedömt återhämtnings- och resiliensplanens relevans, ändamålsenlighet, effektivitet och enhetlighet i enlighet med bedömningsriktlinjerna i bilaga V till den förordningen. Den 8 september 2021 antog rådet sitt beslut om godkännande av bedömningen av Tjeckiens återhämtnings- och resiliensplan
                  10
               . Delutbetalningarna ska verkställas på villkor att kommissionen fattar ett beslut i enlighet med artikel 24.5 i förordning (EU) 2021/241 om att Tjeckien på ett tillfredsställande sätt har uppnått de relevanta delmål och mål som angetts i rådets genomförandebeslut. För att delmålen och målen ska anses ha uppnåtts på ett tillfredsställande sätt får delmål och mål som tidigare uppnåtts inte ha upphävts.

               (10)Den 28 april 2022 lämnade Tjeckien in sitt nationella reformprogram för 2022, och den 11 maj 2022 sitt konvergensprogram för 2022, efter den frist som fastställs i artikel 4 i förordning (EG) nr 1466/97. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. I enlighet med artikel 27 i förordning (EU) 2021/241 ska 2022 års nationella reformprogram även återspegla de rapporter som Tjeckien vartannat år utarbetar om de framsteg som gjorts för att uppnå målen i återhämtnings- och resiliensplanen.

               (11)Den 23 maj 2022 offentliggjorde kommissionen 2022 års landsrapport för Tjeckien
                  11
               . Rapporten innehöll en bedömning av Tjeckiens framsteg avseende de relevanta landsspecifika rekommendationer som rådet antog 2019, 2020 och 2021 och en utvärdering av landets genomförande av återhämtnings- och resiliensplanen, med utgångspunkt i resultattavlan för återhämtning och resiliens. Utifrån denna analys konstaterades i landsrapporten brister i fråga om de utmaningar som inte alls eller endast delvis hade åtgärdats genom återhämtnings- och resiliensplanen, och även nya och framväxande utmaningar, inbegripet dem som uppstått till följd av Rysslands invasion av Ukraina. I landsrapporten behandlades också Tjeckiens framsteg med genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och med att uppnå EU:s överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsbekämpning, och även framstegen med att nå FN:s mål för hållbar utveckling.

               (12)Den 23 maj 2022 lade kommissionen fram en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Denna rapport behandlade Tjeckiens budgetläge utifrån det faktum att dess offentliga underskott 2021 överskred fördragets referensvärde på 3 % av BNP. I rapporten fastställdes att underskottskriteriet inte var uppfyllt. Enligt meddelandet av den 2 mars 2022 föreslog kommissionen inte inledandet av några nya förfaranden vid alltför stora underskott under våren 2022, och den kommer under hösten 2022 att på nytt bedöma om det är lämpligt att föreslå inledandet av sådana förfaranden.

               (13)Den 20 juli 2020 rekommenderade rådet Tjeckien att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Rådet rekommenderade även Tjeckien att så snart de ekonomiska förhållandena medger det bedriva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat ökade Tjeckiens offentliga underskott under 2021, från 5,8 % av BNP 2020 till 5,9 % 2021. Tjeckiens finanspolitiska insatser understödde den ekonomiska återhämtningen under 2021, samtidigt som det tillfälliga krisstödet minskade från 3,1 % av BNP under 2020 till 2,3 % under 2021. De åtgärder som Tjeckien vidtog 2021 var i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var mestadels tillfälliga eller kompenserades genom uppvägande åtgärder. Samtidigt var några av de diskretionära åtgärder som regeringen antog under perioden 2020–2021 inte tillfälliga och kompenserades inte genom uppvägande åtgärder; det rörde sig framför allt om sänkningar av den personliga inkomstskatten med en effekt på omkring 1,9 % av BNP. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat uppgick den offentliga bruttoskulden 2021 till 41,9 % av BNP.

               (14)Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna i konvergensprogrammet 2022 är försiktigt för 2022 och gynnsamt för 2023. Regeringen beräknar att BNP i fasta priser kommer att öka med 1,2 % under 2022 och med 3,6 % under 2023. Detta kan jämföras med uppskattningarna i kommissionens vårprognos 2022 på en högre real tillväxt i BNP på 1,9 % under 2022 och en lägre BNP-tillväxt på 2,7 % under 2023, främst på grund av olika utsikter för privat konsumtion till följd av olika antaganden om användningen av besparingar och indexeringen av löner. I sitt konvergensprogram för 2022 förväntar sig regeringen att det samlade underskottet kommer att minska till 4,5 % av BNP under 2022 och till 3,2 % under 2023. Minskningen speglar framför allt avvecklingen av de flesta av krisåtgärderna och en hög nominell BNP-tillväxt. Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten öka till 42,7 % av BNP under 2022 och stiga till 43,4 % under 2023. Utifrån de politiska åtgärder som var kända vid prognosens stoppdatum förutses i kommissionens vårprognos 2022 ett underskott i de offentliga finanserna på 4,3 % av BNP för 2022 och 3,9 % för 2023. I konvergensprogrammet 2022 är siffran för 2022 ungefär densamma, medan den är högre för 2023, främst på grund av ett något mindre optimistiskt makroekonomiskt scenario i kommissionens vårprognos 2022 och på grund av olika antaganden om inflationstakten och dess påverkan på de offentliga utgifterna. I kommissionens vårprognos 2022 förutses en liknande offentlig skuldkvot, 42,8 % av BNP 2022 och 44,0 % 2023.

               Utifrån kommissionens vårprognos 2022 beräknas den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt (10 års genomsnitt) till 2,0 %. Denna beräkning omfattar dock inte effekten av de reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka Tjeckiens potentiella tillväxt.

               (15)Under 2022 har regeringen fasat ut de flesta av de åtgärder som vidtogs i samband med covid-19-krisen, så de tillfälliga krisstödsåtgärderna förväntas minska från 2,3 % av BNP 2021 till 0,1 % 2022. Det offentliga underskottet påverkas av de åtgärder som antagits för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av energiprisökningarna, som i kommissionens vårprognos 2022 uppskattas till 0,1 % av BNP under 2022 och förväntas fasas ut under 2023
                  12
               . Dessa åtgärder består främst av sänkningar av indirekta skatter på energiförbrukning. De har angetts vara tillfälliga. Om energipriserna ligger kvar på en fortsatt hög nivå även under 2023 kan emellertid några av dessa åtgärder fortsätta. Vissa av de nämnda åtgärderna är inte riktade, närmare bestämt de generella sänkningarna av punktskatter. Det offentliga underskottet påverkas även av kostnaderna för att erbjuda fördrivna personer från Ukraina tillfälligt skydd, vilka i kommissionens vårprognos 2022 uppskattas uppgå till 0,4 % av BNP 2022 och 0,6 % 2023
                  13
               .

               (16)Den 18 juni 2021 rekommenderade rådet Tjeckien
                  14
                att under 2022 upprätthålla en stödjande finanspolitisk inriktning, inbegripet den impuls som ges genom faciliteten för återhämtning och resiliens, samt att upprätthålla nationellt finansierade investeringar. Rådet rekommenderade även Tjeckien att så snart de ekonomiska förhållandena medger det bedriva en finanspolitik som syftar till att på medellång sikt nå en återhållsam offentligfinansiell ställning och säkerställa finanspolitisk hållbarhet, och samtidigt öka investeringarna i syfte att höja tillväxtpotentialen.

               (17)Enligt kommissionens vårprognos 2022 och med beaktande av informationen i Tjeckiens konvergensprogram för 2022 förväntas finanspolitiken under 2022 ha en i stort sett neutral inriktning på +0,1 % av BNP, medan rådet rekommenderande en stödjande inriktning
                  15
               . Tjeckien planerar att fortsätta att stödja återhämtningen genom att utnyttja faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar enligt rådets rekommendation. Det positiva bidraget till den ekonomiska aktiviteten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, beräknas öka med 1,0 procentenhet av BNP jämfört med 2021. Nationellt finansierade investeringar förväntas ge ett kontraktivt bidrag på 0,6 procentenheter till den finanspolitiska inriktningen 2022
                  16
               . Tjeckien planerar därför att upprätthålla sina nationellt finansierade investeringar. Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya inkomståtgärder) under 2022 ge ett kontraktivt bidrag på 0,7 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta inbegriper den ytterligare inverkan av åtgärderna för att komma till rätta med de ekonomiska och sociala effekterna av energiprisökningarna (0,03 % av BNP) samt kostnaderna för att erbjuda fördrivna personer från Ukraina tillfälligt skydd (0,4 % av BNP).

               (18)I kommissionens vårprognos 2022 beräknas den finanspolitiska inriktningen under 2023 ligga på 0,1 % av BNP vid oförändrad politik
                  17
               . Tjeckien förväntas fortsätta att utnyttja bidragen från faciliteten för återhämtning och resiliens under 2023 för att finansiera ytterligare investeringar som kan stödja återhämtningen. Det positiva bidraget till den ekonomiska aktiviteten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, beräknas öka med 0,1 procentenhet av BNP jämfört med 2022. Nationellt finansierade investeringar beräknas ge ett expansivt bidrag till den finanspolitiska inriktningen på 0,2 procentenheter 2023
                  18
               . Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya inkomståtgärder) under 2023 ge ett kontraktivt bidrag på 0,4 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta inbegriper effekterna av att fasa ut åtgärderna för att komma till rätta med de ökade energipriserna (0,1 % av BNP) och ytterligare kostnader för att erbjuda fördrivna personer från Ukraina tillfälligt skydd (0,2 % av BNP).

               (19)Enligt beräkningarna i konvergensprogrammet för 2022 kommer det offentliga underskottet stegvis att sjunka till 3,2 % av BNP 2023, till 2,9 % 2024 och till 2,7 % fram till 2025. Det offentliga underskottet beräknas alltså hamna under 3 % av BNP under 2024. Dessa beräkningar förutsätter att tillväxten av de offentliga utgifterna – inklusive ersättningar till anställda, insatsförbrukning och sociala naturaförmåner – begränsas till en takt som är lägre än inkomsttillväxten och den nominella BNP-tillväxten. En minskning av de offentliga investeringarna som procentandel av BNP förväntas också efter toppen 2023. Enligt programmet förväntas den offentliga skuldkvoten stiga fram till 2025, i synnerhet genom en uppgång till 44,4 % under 2024 och till 45,4 % under 2025. Utifrån kommissionens analys verkar riskerna för skuldhållbarheten vara medelhöga på medellång sikt.

               (20)Tjeckien är utsatt för risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet på medellång och lång sikt. Detta är en följd av ett ogynnsamt ingående saldo och kostnader till följd av en åldrande befolkning. Det ingående saldot påverkas negativt av de permanenta skattesänkningar som genomförts under de senaste två åren (varav den största rörde en nedsättning av inkomstskatteunderlaget). Dessa har inte uppvägts av motsvarande nedskärningar av utgifterna, vilket har medfört en ökning av det strukturella underskottet. På medellång till lång sikt beror de ytterligare påfrestningarna på kostnaderna för en åldrande befolkning. Den beräknade fördubblingen av den demografiska försörjningskvoten för äldre (enligt den åldranderapport från 2021 som utfärdades av kommissionen) och begränsningen av pensionsåldern underbygger den förväntade ökningen av pensionsutgifterna från 8,8 % av BNP under 2030 till 11,4 % fram till 2050. Den åldrande befolkningen väntas dessutom leda till en ökning av de offentliga utgifterna för hälso- och sjukvård samt långvarig vård och omsorg med 0,9 respektive 1,7 procentenheter av BNP fram till 2070. Fragmenteringen av styrningen och finansieringen av långvarig vård och omsorg omfattas redan i återhämtnings- och resiliensplanen, men de åldersrelaterade utmaningarna måste bemötas i större utsträckning för att landet ska kunna återställa den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna. Bland de politiska alternativen återfinns en höjning av pensionsåldern i enlighet med den förväntade livslängden, en reglering av pensionsindex för att spegla pensionssystemens finanspolitiska hållbarhet, incitament för ökad förvärvsfrekvens bland personer över 60 år och andra åtgärder för att stärka arbetskraftsutbudet.

               (21)I enlighet med artikel 19.3 b och kriterium 2.2 i bilaga V till förordning (EU) 2021/241 ska återhämtnings- och resiliensplanen omfatta ett stort antal ömsesidigt förstärkande reformer och investeringar som ska vara genomförda senast 2026. De ska bidra till att åtgärda alla eller en betydande del av de ekonomiska och sociala utmaningar som beskrivs i de landsspecifika rekommendationerna till Tjeckien från rådet i den europeiska planeringsterminen 2019 och 2020, utöver eventuella landsspecifika rekommendationer som hade utfärdats fram till den dag då planen antogs. Särskilt på energiområdet planerar Tjeckien att utnyttja faciliteten för återhämtning och resiliens för att öka användningen av förnybara energikällor, i synnerhet solceller, förbättra energieffektiviteten i bostadshus och offentliga byggnader samt bidra till att ersätta koleldade pannor i hushållen. Hållbara transporter gynnas genom investeringar i järnvägsinfrastruktur, rena stadstransporter och främjad användning av utsläppssnåla fordon. Rekommendationerna på området forskning och utveckling uppfylls genom investeringar för att stärka offentligt-privat samarbete samt innovationsstöd och finansiellt/icke-finansiellt stöd till innovativa företag. Företagsklimatet håller på att förbättras genom flera e-förvaltningsåtgärder, reformer mot korruption och en övergripande reform av förfarandet för beviljande av bygglov, som för närvarande utgör stora hinder för investeringar i Tjeckien. Viktiga åtgärder för att följa rekommendationerna om arbetsmarknaden består bland annat av program för kompetensutveckling och omskolning så att arbetskraften är förberedd inför den gröna och den digitala omställningen samt nya barnomsorgsinrättningar för barn under tre år i syfte att öka antalet kvinnor som arbetar eller söker arbete. På utbildningsområdet syftar planen till att förbättra den digitala kompetensen bland elever och lärare, tillhandahålla digital utrustning till skolor och samtidigt säkerställa inkluderande utbildning genom stöd till mindre gynnade skolor och handledning. Hälso- och sjukvårdsrekommendationerna hanteras genom ökad cancerprevention och rehabilitering, utvecklingen av en e-hälsoportal för att främja integrerade vårdmetoder och stöd till utbildning inom hälso- och sjukvård. En ytterligare åtgärd syftar till att förbättra den långvariga vården och omsorgen.

               (22)Genomförandet av Tjeckiens återhämtnings- och resiliensplan väntas bidra till ytterligare framsteg med den gröna och den digitala omställningen. Åtgärder som stöder klimatmålen i Tjeckien står för 42 % av planens totala tilldelning, medan åtgärder som stöder de digitala målen står för 22 % av planens totala tilldelning. Det fullständiga genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen, i enlighet med relevanta delmål och mål, kommer att bidra till att Tjeckien snabbt kan återhämta sig från konsekvenserna av covid-19-krisen, samtidigt som landets resiliens stärks. Det systematiska deltagandet av arbetsmarknadens parter och andra relevanta berörda parter är fortfarande viktigt för att genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen ska lyckas, liksom annan ekonomisk politik och sysselsättningspolitik utanför planen, och för att säkerställa att fler känner ett egenansvar för den övergripande politiska agendan.

               (23)Tjeckien lämnade in partnerskapsöverenskommelsen den 16 december 2021, följt av sju program som lämnades in i december 2021 och januari 2022
                  19
               . Programmet för en rättvis omställning lämnades in den 16 mars 2022. I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 ska Tjeckien beakta de relevanta landsspecifika rekommendationerna i programplaneringen av de sammanhållningspolitiska fonderna 2021–2027. Detta är en förutsättning för att förbättra ändamålsenligheten och maximera mervärdet av det ekonomiska stöd som ska erhållas från de sammanhållningspolitiska fonderna, samtidigt som samordning, komplementaritet och enhetlighet mellan dessa fonder och andra unionsinstrument och fonder främjas. För att faciliteten för återhämtning och resiliens och de sammanhållningspolitiska programmen ska kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt krävs också att investeringshinder avlägsnas till stöd för den gröna och den digitala omställningen och en balanserad territoriell utveckling.

               (24)Vid sidan av de ekonomiska och sociala utmaningar som tas upp i återhämtnings- och resiliensplanen står Tjeckien inför ett antal ytterligare utmaningar när det gäller bostäder. Andelen rimligt prissatta bostäder i Tjeckien har under de senaste fem åren varit bland de lägsta i EU. Dessutom är det subventionerade bostadsbeståndet för litet för att tillgodose efterfrågan från alla utsatta hushåll med låg inkomst (det stod 2019 för 0,4 % av det totala bostadsbeståndet, vilket kan jämföras med EU-genomsnittet på 7–8 %) och befintliga bostadsbidrag utnyttjas inte i tillräcklig utsträckning. På senare år har sammanhållningspolitiska medel bidragit till investeringar i nya subventionerade bostäder, och den nya programperioden kommer att innebära fortsatt främjande av social delaktighet, bland annat via subventionerat boende. Tjeckien saknar lagstiftning om subventionerat boende och ett heltäckande regelverk. Detta hindrar samordningen av den fragmenterade bostadspolitiken och ett fastställande av de nationella och regionala organens ansvarsområden. Dessa befintliga utmaningar har försvårats ytterligare av pandemin och tillströmningen av flyktingar från Ukraina.

               (25)Inom ramen för det mandat som EU:s stats- och regeringschefer gav i Versaillesförklaringen syftar REPowerEU till att så snart som möjligt fasa ut Europeiska Unionens beroende av import av fossila bränslen från Ryssland. De flesta lämpliga projekt, investeringar och reformer på nationell och regional nivå och på EU-nivå håller på att fastställas för detta ändamål i dialog med medlemsstaterna. Målet med dessa åtgärder är att minska det totala beroendet av fossila bränslen och flytta importen av fossilt bränsle från Ryssland.

               (26)Tjeckiens omställning till grön energi är otillräcklig i både omfattning och takt. Att påskynda utbyggnaden av förnybara energikällor, med ett särskilt fokus på solenergi, vindkraft och värmepumpar, är avgörande för att snabbare minska landets beroende av fossila bränslen, inklusive naturgas. Beviljandet av tillstånd för nya installationer kan bli enklare och snabbare, och det relaterade regelverket kan förbättras. Tjeckien har dubbelt så hög energiintensitet som EU-genomsnittet, vilket innebär att landet även skulle gynnas av att tidigarelägga energibesparingar genom att satsa på totalrenovering. Det är också viktigt att påskynda investeringar i utfasningen av fossila bränslen i uppvärmnings- och industrisektorerna. Det kommer att behövas en ytterligare höjning av ambitionerna att minska utsläppen av växthusgaser, öka andelen förnybar energi och öka energieffektiviteten om Sverige ska uppnå målen i 55 %-paketet.

               (27)Enligt uppgifter från 2020 kommer all importerad naturgas från Ryssland (100 %, jämfört med EU-genomsnittet på 44 %), och beroendet av rysk råolja (49 %, jämfört med 26 %) och ryskt kol (70 %, jämfört med 54 %) ligger också långt över EU-genomsnittet
                  20
               . Andelen naturgas (17,7 %, jämfört med 24,4 %) och olja (20,9 %, jämfört med 32,7 %) i energimixen är lägre än EU-genomsnittet, men andelen kol är högre (29,6 %, jämfört med 10,8 %). Kärnkraft utgör 18,2 % av energimixen – jämfört med 13,1 % för EU – medan förnybara energikällor och biobränslen utgör 13,4 %. Tjeckiens nuvarande mål för förnybara energikällor fram till 2030 ligger på 22 %, och trots att återhämtnings- och resiliensplanen innefattar investeringar i anläggningen av åtminstone 270 MW solcellsenergi utgör detta endast en liten del av den totala installerade kapaciteten för förnybar energi. Tjeckien kommer att behöva påskynda utbyggnaden av förnybara energikällor, framför allt genom att förbättra den rättsliga ramen och ramen för tillståndsgivning. Exempel på åtgärder för att uppfylla detta mål är förenklade tillståndsförfaranden för förnybar energi genom en gemensam kontaktpunkt, högre trösklar för undantag för bygglov och obligatorisk registrering av ägare till anläggningar för förnybar energi som entreprenörer samt enklare tillgång till tillgänglig nätkapacitet. Ytterligare stödåtgärder skulle kunna inbegripa en översyn av lagstiftningen om energi, däribland förnybar energi, och av motsvarande stödordningar (t.ex. skapa incitament för energigemenskaper, auktioner för nya installationer, nya stödordningar för sektorsmål, förnybara energikällor vid uppvärmning och kylning, riktat stöd för värmepumpar, geotermisk energi, förnybar vätgas och hållbar biometan). Tjeckien skulle även gynnas av att digitalisera och modernisera elnätet för att hantera en ökad grad av intermittenta förnybara energikällor i nätet samt investera i energilagringsanläggningar. Utnyttjandet av det befintliga sammankopplade gasnätet och den tillgängliga lagringskapaciteten är avgörande för att landet ska kunna flytta naturgasimporten bort från Ryssland. Det rekommenderas att nya infrastruktur- och nätinvesteringar med koppling till gas görs framtidssäkra där så är möjligt, för att främja deras långsiktiga hållbarhet genom att göra så att de i framtiden kan användas för hållbara bränslen.

               (28)Återhämtnings- och resiliensplanen samt sammanhållningsfondernas program för 2021–2027 omfattar betydande investeringar i renovering av byggnader, men ytterligare insatser kommer att krävas för att hantera Tjeckiens värmeförbrukning per enhet i byggnadssektorn, som är högre än genomsnittet. Det finns utrymme för att påskynda energirenoveringen och göra den mer genomgripande, för att konsekvent tillämpa principen om energieffektivitet först, investera i förnybara värmekällor, utarbeta en nationell strategi för utfasningen av fossila bränslen vid uppvärmning av byggnadsbeståndet, inrätta en nationell myndighet för hållbar energi samt anta ett system för auktionsstöd för energieffektivitetsåtgärder inom industrin och småföretag. Byggnader och fjärrvärmenät som är anslutna till kolbaserad fjärrvärme behöver så snart som möjligt renoveras enligt de högsta energieffektivitetsstandarderna för att säkerställa en kostnadseffektiv utfasning av kol.

               (29)Den påskyndade omställningen till klimatneutralitet och i riktning bort från fossila bränslen kommer att ge upphov till betydande omstruktureringskostnader i flera sektorer, men Tjeckien kan, för att mildra omställningens socioekonomiska konsekvenser i de mest utsatta regionerna, dra nytta av mekanismen för en rättvis omställning inom ramen för sammanhållningspolitiken. Tjeckien kan dessutom utnyttja Europeiska socialfonden+ för att förbättra sysselsättningsmöjligheterna och stärka den sociala sammanhållningen.

               (30)Mot bakgrund av kommissionens bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2022, och dess yttrande
                  21
                återspeglas i rekommendation 1 nedan.

               HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Tjeckien att under 2022 och 2023 vidta följande åtgärder:

               1.Under 2023 säkerställa att tillväxten i de nationellt finansierade löpande utgifterna är i linje med en neutral inriktning på politiken, med hänsyn till ett fortsatt tillfälligt och riktat stöd till de hushåll och företag som drabbas hårdast av de höjda energipriserna och till människor som flyr från Ukraina. Vara redo att anpassa de löpande utgifterna efter den föränderliga situationen. Öka de offentliga investeringarna för den gröna och den digitala omställningen och för energitrygghet, bland annat med hjälp av faciliteten för återhämtning och resiliens, REPowerEU och andra EU-medel. Under perioden efter 2023 bedriva en finanspolitik som syftar till att på medellång sikt uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning. Vidta åtgärder för att säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, inklusive hållbarheten i pensionssystemet.

               2.Fortsätta genomförandet av sin återhämtnings- och resiliensplan, i enlighet med de delmål och mål som angavs i rådets genomförandebeslut av den 8 september 2021. Snabbt avsluta förhandlingarna med kommissionen om de sammanhållningspolitiska programdokumenten för 2021–2027 i syfte att påbörja genomförandet av dem.

               3.Stärka tillhandahållandet av subventionerat boende till rimlig kostnad, bland annat genom att anta en särskild lagstiftningsram för subventionerat boende och förbättra samordningen mellan olika offentliga organ.

               4.Minska det totala beroendet och diversifiera importen av fossila bränslen. Påskynda utbyggnaden av förnybara energikällor, effektivisera tillståndsförfaranden och underlätta tillgången till nätet. Öka energieffektiviteten i fjärrvärmesystemen och byggnadsbeståndet genom att skapa incitament för totalrenovering och förnybara värmekällor.

               Utfärdad i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

                     (3)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

                     (4)

                        Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 av den 4 mars 2022 om fastställande av att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina i den mening som avses i artikel 5 i direktiv 2001/55/EG, med följden att tillfälligt skydd införs (EUT L 71, 4.3.2022, s. 1).

                     (5)

                        Meddelande från kommissionen till rådet om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i
                     stabilitets- och tillväxtpakten, COM(2020) 123 final, 20.3.2020.

                     (6)

                        Meddelande från kommissionen till rådet: Ett år efter utbrottet av covid-19: finanspolitiska insatser, COM(2021) 105 final, 3.3.2021.

                     (7)

                        Beräkningarna av den finanspolitiska inriktningen och dess delar i denna rekommendation är kommissionens uppskattningar baserade på de antaganden som ligger till grund för kommissionens vårprognos 2022. Kommissionens beräkningar av den potentiella tillväxten på medellång sikt inkluderar inte den positiva effekten av reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka den potentiella tillväxten.

                     (8)

                        Som inte finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder.

                     (9)

                        Meddelande från kommissionen till rådet: Finanspolitisk vägledning för 2023, Bryssel, 2.3.2022, COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        Rådets genomförandebeslut av den 8 september 2021 om godkännande av bedömningen av Tjeckiens återhämtnings- och resiliensplan(ST 11047/21; ST 11047/21 ADD 1; ST 11047/21 COR 1).

                     (11)

                        SWD(2022) 605 final.

                     (12)

                        Siffrorna motsvarar de årliga budgetkostnaderna för dessa åtgärder sedan hösten 2021, inbegripet löpande inkomster och utgifter liksom i förekommande fall åtgärder avseende kapitalutgifter.

                     (13)

                        Det totala antalet fördrivna personer från Ukraina till EU förväntas successivt öka till 6 miljoner till slutet av 2022, och den geografiska spridningen av dessa personer beräknas utifrån storleken på den diaspora som redan finns, den relativa befolkningen i den mottagande medlemsstaten och den faktiska spridningen av fördrivna personer från Ukraina inom EU i mars 2022. För budgetkostnader per person grundas beräkningarna på mikrosimuleringsmodellen Euromod från kommissionens gemensamma forskningscentrum, med beaktande av såväl kontantförmåner som människor kan vara berättigade till som naturaförmåner som utbildning och hälso- och sjukvård.

                     (14)

                        Rådets rekommendation av den 18 juni 2021 med avgivande av rådets yttrande om Tjeckiens konvergensprogram 2021, EUT C 304, 29.7.2021, s. 10.

                     (15)

                        Om indikatorn ligger på minus (plus) innebär detta att överskottet (underskottet) i de primära utgifterna är högre än den ekonomiska tillväxten på medellång sikt, vilket signalerar att finanspolitiken är expansiv (kontraktiv).

                     (16)

                        Övriga nationellt finansierade kapitalutgifter beräknas ge ett expansivt bidrag på 0,3 procentenheter av BNP.

                     (17)

                        Om indikatorn ligger på minus (plus) innebär detta att överskottet (underskottet) i de primära utgifterna är högre än den ekonomiska tillväxten på medellång sikt, vilket signalerar att finanspolitiken är expansiv (kontraktiv).

                     (18)

                        Övriga nationellt finansierade kapitalutgifter beräknas ge ett neutralt bidrag.

                     (19)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik EUT L 231, 30.6.2021, s. 159.

                     (20)

                        Eurostat (2020), andelen rysk import av den totala importen av naturgas, råolja och stenkol. När det gäller genomsnittet för EU-27 baseras den totala importen på import från länder utanför EU-27. I Tjeckiens fall inbegriper den totala importen även import från andra EU-medlemsstater. Råolja omfattar inte raffinerade oljeprodukter. Tjeckien har ett indirekt beroende av rysk import genom handeln inom EU. Om man räknar med det sekundära beroendet av ryskt kol via handel inom EU skulle Tjeckiens uppskattade beroende av import av stenkol från Ryssland uppgå till 70 %.

                     (21)

                        Enligt artikel 9.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.


               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 23.5.2022
            COM(2022) 607 final

            Rekommendation till
            RÅDETS REKOMMENDATION
            om Danmarks nationella reformprogram 2022 med avgivande av rådets yttrande om Danmarks konvergensprogram 2022
            {SWD(2022) 607 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Rekommendation till

               RÅDETS REKOMMENDATION

               om Danmarks nationella reformprogram 2022 med avgivande av rådets yttrande om Danmarks konvergensprogram 2022

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

               med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
                  1
               , särskilt artikel 9.2,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

               med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

               med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

               med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

               med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

               av följande skäl:

               (1)Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/24
                  2
               , genom vilken faciliteten för återhämtning och resiliens inrättades, trädde i kraft den 19 februari 2021. Faciliteten för återhämtning och resiliens ger ekonomiskt stöd till genomförandet av reformer och investeringar och utgör en finanspolitisk impuls som finansieras av unionen. Den bidrar till den ekonomiska återhämtningen och till genomförandet av hållbara och tillväxtfrämjande reformer och investeringar, i synnerhet för att främja den gröna och den digitala omställningen, och stärker resiliensen och den potentiella tillväxten i medlemsstaternas ekonomier. Den bidrar också till hållbara offentliga finanser och ökar tillväxt och jobbskapande på medellång och lång sikt. Det högsta ekonomiska bidraget per medlemsstat inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens uppdaterades den [XX] juni 2022, i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) 2021/241.

               (2)Den 24 november 2021 antog kommissionen den årliga översikten över hållbar tillväxt, som inledde 2022 års europeiska planeringstermin. I översikten togs vederbörlig hänsyn till det gemensamma åtagandet på det sociala toppmötet i Porto i maj 2021 om att fortsätta genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 25 mars 2022 godkände Europeiska rådet prioriteringarna i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. Den 24 november 2021 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Danmark inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning
                  3
               . Samma dag antog kommissionen också förslaget till 2022 års gemensamma sysselsättningsrapport med en analys av genomförandet av riktlinjerna för sysselsättningspolitik och principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som rådet antog den 14 mars 2022.

               (3)Rysslands invasion av Ukraina, som följde tätt inpå den globala pandemin, har avsevärt förändrat den geopolitiska och ekonomiska situationen. Invasionens påverkan på medlemsstaternas ekonomier har märkts till exempel genom högre energi- och livsmedelspriser, tillströmningen av flyktingar från Ukraina och svagare tillväxtutsikter. De ökande energipriserna slår särskilt hårt mot de mest utsatta hushållen som redan lever i eller riskerar att drabbas av energifattigdom. EU märker också av en exceptionell tillströmning av människor på flykt från Ukraina. I detta sammanhang utlöstes den 4 mars 2022 direktivet om tillfälligt skydd
                  4
                för första gången. Det ger fördrivna människor från Ukraina rätten att lagligen stanna i EU och att få tillgång till skolgång och utbildning, arbete, hälso- och sjukvård, bostad och social välfärd.

               (4)Med hänsyn till den snabbt föränderliga ekonomiska och geopolitiska situationen återupptar den europeiska planeringsterminen den breda politiska samordningen vad gäller ekonomi och sysselsättning 2022, samtidigt som en utveckling sker i enlighet med genomförandekraven i faciliteten för återhämtning och resiliens, enligt vad som angavs i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. Genomförandet av de antagna återhämtnings- och resiliensplanerna är viktigt för att de politiska prioriteringarna inom ramen för den europeiska planeringsterminen ska kunna genomföras, eftersom planerna behandlar alla eller en betydande del av de relevanta landsspecifika rekommendationer som utfärdades i 2019 och 2020 års planeringsterminer. De landsspecifika rekommendationerna från 2019 och 2020 är dessutom lika relevanta för återhämtnings- och resiliensplaner som granskats, uppdaterats eller ändrats i enlighet med artiklarna 14, 18 och 21 i förordning (EU) 2021/241, förutom eventuella landsspecifika rekommendationer som utfärdats fram till den dag då den ändrade planen lämnades in.

               (5)Den allmänna undantagsklausulen är aktiverad sedan mars 2020
                  5
               . I sitt meddelande av den 3 mars 2021
                  6
                förde kommissionen fram sin ståndpunkt att beslutet om huruvida den allmänna undantagsklausulen ska inaktiveras eller fortsätta att gälla bör fattas efter en samlad bedömning av läget i ekonomin och att det viktigaste kvantitativa kriteriet bör vara nivån på den ekonomiska aktiviteten i EU eller euroområdet jämfört med förkrisnivåerna (slutet av 2019). Ökad osäkerhet och stora nedåtrisker i de ekonomiska utsikterna på grund av kriget i Europa, liksom exceptionella höjningar av energipriserna och fortsatta störningar i leveranskedjorna, motiverar en förlängning av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten under hela 2023.

               (6)I enlighet med riktlinjen i rådets yttrande av den 18 juni 2021 om konvergensprogrammet 2021 mäts den finanspolitiska inriktningen för närvarande bäst som en förändring i de primära utgifterna (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan), exklusive covid-19-relaterade tillfälliga åtgärder, men inbegripet utgifter som finansieras med icke återbetalningspliktigt stöd (bidrag) från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-medel, i förhållande till den potentiella tillväxten på medellång sikt
                  7
               . För att bedöma om den nationella finanspolitiken är försiktig och dess sammansättning gynnsam för en hållbar återhämtning som är förenlig med den gröna och den digitala omställningen granskas, förutom den övergripande finanspolitiska inriktningen, även utvecklingen i nationellt finansierade
                  8
                 primära löpande utgifter (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan och exklusive tillfälliga nödåtgärder i samband med covid-19-krisen) och investeringar.

               (7)Den 2 mars 2022 antog kommissionen ett meddelande med allmän vägledning för finanspolitiken för 2023 som syftade till att stödja förberedelserna av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram och på så sätt stärka den politiska samordningen
                  9
               . På grundval av de makroekonomiska utsikterna i vinterprognosen 2022 anser kommissionen att det bör ske en övergång från en stödjande aggregerad finanspolitisk inriktning 2020–2022 till en i stort sett neutral aggregerad finanspolitisk inriktning 2023, även om det måste finnas en beredskap att agera om den ekonomiska situationen förändras. Kommissionen meddelade att de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 även i fortsättningen bör se olika ut för olika medlemsstater och ta hänsyn till eventuella spridningseffekter över gränserna. Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att återspegla vägledningen i sina stabilitets- och konvergensprogram. Kommissionen åtog sig att noga följa den ekonomiska utvecklingen och anpassa sin vägledning efter behov, senast i planeringsterminens vårpaket i slutet av maj 2022.

               (8)Med hänsyn till den finanspolitiska vägledningen från den 2 mars 2022 beaktar de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 de försämrade ekonomiska utsikterna, den ökande osäkerheten, ytterligare nedåtrisker och den högre inflationen jämfört med vinterprognosen. Mot bakgrund av dessa överväganden bör de finanspolitiska insatserna vara inriktade på att öka de offentliga investeringarna i den gröna och den digitala omställningen och energitryggheten och hålla uppe köpkraften i de mest sårbara hushållen för att mildra effekterna av de ökande energipriserna och bidra till att begränsa inflationstrycket till följd av andrahandseffekter genom riktade och tillfälliga åtgärder. Finanspolitiken måste förbli flexibel så att den kan anpassas efter de snabbt föränderliga omständigheterna, och anpassas till länderna efter deras finanspolitiska och ekonomiska situation, även vad gäller deras utsatthet för krisen och tillströmningen av fördrivna människor från Ukraina

               (9)Den 30 april 2021 lämnade Danmark in sin nationella återhämtnings- och resiliensplan till kommissionen i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) 2021/241. Kommissionen har med stöd av artikel 19 i förordning (EU) 2021/241 bedömt återhämtnings- och resiliensplanens relevans, ändamålsenlighet, effektivitet och enhetlighet i enlighet med bedömningsriktlinjerna i bilaga V till den förordningen. Den 13 juli 2021 antog rådet sitt beslut om godkännande av bedömningen av Danmarks återhämtnings- och resiliensplan
                  10
               . Delutbetalningarna ska verkställas på villkor att kommissionen fattar ett beslut i enlighet med artikel 24.5 i förordning (EU) 2021/241 om att Danmark på ett tillfredsställande sätt har uppnått de relevanta delmål och mål som angetts i rådets genomförandebeslut. För att delmålen och målen ska anses ha uppnåtts på ett tillfredsställande sätt får delmål och mål som tidigare uppnåtts inte ha upphävts.

               (10)Den 29 april 2022 lämnade Danmark in sitt nationella reformprogram för 2022 och den 12 maj 2022 sitt konvergensprogram för samma år, dvs. efter den tidsfrist som fastställs i artikel 4 i förordning (EG) No 1466/97. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. I enlighet med artikel 27 i förordning (EU) 2021/241 ska Danmarks halvårsvisa rapporter om framstegen avseende målen i återhämtnings- och resiliensplanen också återspeglas i 2022 års nationella reformprogram.

               (11)Den 23 maj 2022 offentliggjorde kommissionen 2022 års landsrapport för Danmark
                  11
               . Den innehöll en bedömning av hur väl Danmark hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog 2019, 2020 och 2021, och en utvärdering av Danmarks genomförande av återhämtnings- och resiliensplanen, med utgångspunkt i resultattavlan för återhämtning och resiliens. Utifrån denna analys konstaterades i landsrapporten brister i fråga om de utmaningar som inte eller endast delvis hade åtgärdats genom återhämtnings- och resiliensplanen, och även nya och framväxande utmaningar, inbegripet dem som uppstått till följd av Rysslands invasion av Ukraina. I landsrapporten behandlades också Danmarks framsteg med att genomföra den europeiska pelaren för sociala rättigheter och med att nå EU:s överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsbekämpning, liksom framstegen med att nå FN:s mål för hållbar utveckling.

               (12)Den 20 juli 2020 rekommenderade rådet Danmark att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen, för att effektivt hantera pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Rådet rekommenderade också Danmark att när de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som har validerats av Eurostat förbättrades under 2021 saldot i Danmarks offentliga finanser från ett underskott på 0,2 % av BNP 2020 till ett överskott på 2,3 % under 2021, med hjälp av engångsskatteintäkter. Danmarks finanspolitiska åtgärder stödde den ekonomiska återhämtningen under 2021, samtidigt som de tillfälliga krisstödåtgärderna ökade från 2,6 % av BNP 2020 till 4,0 % 2021. De åtgärder som Danmark vidtog 2021 var i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var till största del tillfälliga eller kompenserades av uppvägande åtgärder. Enligt uppgifter som har validerats av Eurostat uppgick den offentliga skuldkvoten till 36,7 % av BNP 2021.

               (13)Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna i konvergensprogrammet 2022 är optimistiskt för 2022 och realistiskt för 2023. Regeringen beräknar att BNP i fasta priser ska växa med 3,4 % 2022 och 1,9 % 2023. I jämförelse spår kommissionens vårprognos 2022 en lägre real BNP-tillväxt på 2,6 % 2022 och 1,8 % 2023, främst på grund av en lägre ökning av den privata konsumtionen. Enligt sitt konvergensprogram 2022 väntar sig regeringen att det samlade överskottet ska sjunka till 0,6 % av BNP 2022 och till 0,2 % av BNP 2023. Minskningen 2022 återspeglar främst en nedgång i den ekonomiska aktiviteten och vissa skatteintäkter av engångskaraktär. Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten att sjunka till 33,3 % 2022 och ytterligare till 32,5 % av BNP 2023. På grundval av de politiska åtgärder som var kända vid prognosens brytdatum väntas enligt kommissionens vårprognos 2022 ett överskott i de offentliga finanserna för 2022 och 2023 på 0,9 % respektive 0,6 % av BNP. Det är något högre än det överskottet som beräknas i konvergensprogrammet 2022. Enligt kommissionens vårprognos 2022 väntas en högre offentlig skuldkvot på 34,9 % 2022 och 33,9 % 2023. Skillnaden beror högre förväntade poster inom stock-/flödesjusteringar, framför allt stöd till subventionerat boende.

               På basis av kommissionens vårprognos 2022 beräknas den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt (10-årigt genomsnitt) att uppgå till 1,9 %. Denna beräkning omfattar dock inte effekterna av de reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka Danmarks potentiella tillväxt.

               (14)Under 2022 har regeringen fasat ut majoriteten av de åtgärder som vidtogs som svar på covid-19-krisen och de tillfälliga krisstödsåtgärderna väntas minska från 4,0 % av BNP 2021 till 0,0 % av BNP 2022. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas av åtgärder som antagits för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de stigande energipriserna, som i kommissionens vårprognos 2022 uppskattas till 0,1 % av BNP 2022 och 0,0 % av BNP 2023
                  12
               . Åtgärderna består främst av sociala transfereringar till låginkomsthushåll. Åtgärderna har angetts vara tillfälliga. Om energipriserna förblir höga också under 2023 kan dock vissa av dessa åtgärder bli kvar. Underskottet påverkas också av kostnaderna för att erbjuda tillfälligt skydd till fördrivna personer från Ukraina, som enligt kommissionens vårprognos väntas uppgå till 0,2 % av BNP under 2022 och 2023
                  13
               .

               (15)Den 18 juni 2021 rekommenderade rådet att Danmark
                  14
                under 2022 vidmakthålla en stödjande finanspolitisk inriktning, inbegripet den impuls som ges genom faciliteten för återhämtning och resiliens samt upprätthålla nationellt finansierade investeringar. Rådet rekommenderade också Danmark att när de ekonomiska förhållandena så medger bedriva en finanspolitik som syftar till att på medellång sikt uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning och säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet, och samtidigt öka investeringarna för att främja tillväxtpotentialen.

               (16)På basis av kommissionens vårprognos 2022 och inbegripet informationen i Danmarks konvergensprogram 2022 väntas den finanspolitiska inriktningen under 2022 vara stödjande och uppgå till -1,6 % av BNP, vilket rådet rekommenderade
                  15
               . Danmark planerar att fortsatt stödja återhämtningen genom att använda faciliteten för återhämtning och resiliens till att finansiera ytterligare investeringar enligt rådets rekommendation. Det positiva bidraget till den ekonomiska aktiviteten från utgifter som finanserias med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-medel Nationellt finansierade investeringar väntas ge ett neutralt bidrag till den finanspolitiska inriktningen under 2022 med 0,0 procentenheter av BNP
                  16
               . Därför planerar Danmark att upprätthålla de nationellt finansierade investeringarna i enlighet med rådets rekommendation. Samtidigt väntas ökningen av nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2022 att ge ett expansivt bidrag på 1,6 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. I detta betydande expansiva bidrag ingår de extra effekterna av åtgärder för att hantera de ekonomiska och sociala konsekvenserna av de stigande energipriserna (0,1 % av BNP) och kostnaderna för att ge tillfälligt skydd för fördrivna personer från Ukraina (0,2 % av BNP). Andra ökande utgifter omfattar främst offentlig konsumtion relaterad till försvars- och säkerhetspolitiken och ytterligare utgifter som ska snabba på den gröna omställningen och göra slut på beroendet av importerade fossila bränslen.

               (17)I kommissionens vårprognos 2022 beräknas den finanspolitiska inriktningen under 2023 uppgå till +1,6 % av BNP vid ett antagande om oförändrad politik.
                  17
               . Danmark väntas fortsätta att använda bidrag från faciliteten för hämtning och resiliens under 2023 för att finansiera ytterligare investeringar till stöd för återhämtningen. Det positiva bidraget till den ekonomiska aktiviteten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-medel väntas sjunka med 0,1 procentenheter av BNP jämfört med 2022, vilket återspeglar det tidigarelagda ekonomiska stödet från faciliteten under 2021 och 2022. Nationellt finansierade investeringar väntas ge ett expansivt bidrag till den finanspolitiska inriktningen på 0,4 procentenheter av BNP jämfört med 2022
                  18
               . Samtidigt beräknas ökningen av nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2023 att ge ett kontraktivt bidrag på 1,4 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Det omfattar effekterna av att fasa ut åtgärder för att hantera de stigande energipriserna (0,1 % av BNP) och ytterligare kostnader för att ge tillfälligt skydd för fördrivna personer från Ukraina (0,1 % av BNP). Andra faktorer är minskade offentliga utgifter för energiförbrukning.

               (18)Enligt konvergensprogrammet 2022 väntas överskottet i de offentliga finanserna gradvis stabiliseras på 0,6 % av BNP 2024 och sjunka till 0,4 % av BNP 2025. Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten att öka till 34,0 % 2024 för att därefter minska till 33,9 % av BNP 2025. Utifrån kommissionen analys verkar riskerna för skuldhållbarheten låga på medellång sikt.

               (19)I Danmark finns ett tak för fastighetsskatten, varför den inte ökar med marknadspriset. Den kan därför inte dämpa bostadspriscykeln och leder till negativa fördelningseffekter. Ett nytt system för fastighetsbeskattning godkändes av Folketinget redan 2017, men har inte införts. En plötslig ökning av bostadspriserna och lång väntetid på att få subventionerat boende har lett till en brist på bostäder till överkomliga priser i de större städerna. Andelen bolån med en skuldkvot högre än 4 och en belåningsgrad över 60 procent har ökat avsevärt i Köpenhamnsområdet, vilket har gjort låntagarna potentiellt sårbara för högre räntor eller ett stort bostadsprisfall. Det Systemiske Risikoråd har utfärdat rekommendationer för att minska risken för sådana bolån, men de har inte hörsammats.

               (20)I enlighet med artikel 19.3 b och kriterium 2.2 i bilaga V till förordning (EU) 2021/241 ska återhämtnings- och resiliensplanen omfatta ett stort antal ömsesidigt förstärkande reformer och investeringar som ska vara genomförda senast 2026. De ska åtgärda alla eller en betydande del av de ekonomiska och sociala utmaningar som beskrivs i de landsspecifika rekommendationerna till Danmark från rådet i den europeiska planeringsterminen 2019 och 2020, förutom alla landsspecifika rekommendationer som hade utfärdats fram till den dag då planen antogs. Planen är framför allt inriktad på investeringar i den gröna och den digitala omställningen, främst ren och effektiv produktion och användning av energi, hållbara transporter och forskning och innovation. Forskningsinsatser har potential att bredda innovationsbasen och involvera fler företag i forsknings- och innovationsverksamhet. Vissa landsspecifika rekommendationer, bland annat ”att inrikta den investeringsrelaterade ekonomiska politiken på utbildning och färdighetsutveckling”, och åtgärder för att komma till rätta med bristen på vårdpersonal och säkerställa effektiv tillsyn och effektiv tillsyn och tillämpning av regelverket för bekämpning av penningtvätt, har åtgärdats på andra sätt än genom planen. Åtgärder på de här områdena fanns inte med i återhämtnings- och resiliensplanen.

               (21)Danmarks genomförande av återhämtnings- och resiliensplanen väntas bidra till ytterligare framsteg avseende den gröna och den digitala omställningen. Åtgärder som stöder klimatmålen i Danmark står för 59 % av planens totala tilldelning, medan åtgärder som stöder de digitala målen står för 25 % av planens totala tilldelning. Det fullständiga genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen, i enlighet med relevanta delmål och mål kommer att bidra till att Danmark snabbt kan återhämta sig från konsekvenserna av covid-19-krisen och kommer att fortsätta att stärka landets resiliens. Det systematiska deltagandet av arbetsmarknadens parter och andra relevanta berörda parter är fortfarande viktigt för att genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen ska lyckas, liksom annan ekonomisk politik och sysselsättningspolitik utanför planen, och för att säkerställa att fler känner ett egenansvar för den övergripande politiska agendan.

               (22)Danmark lämnade in sin partnerskapsöverenskommelse den 4 april 2022 och det första sammanhållningspolitiska programdokumentet
                  19
                den 11 april 2022. I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 ska Danmark beakta de relevanta landsspecifika rekommendationerna i programplaneringen av de sammanhållningspolitiska fonderna 2021–2027. Detta är en förutsättning för att förbättra ändamålsenligheten och maximera mervärdet av det ekonomiska stöd som ska erhållas från de sammanhållningspolitiska fonderna, samtidigt som samordning, komplementaritet och enhetlighet mellan dessa fonder och andra unionsinstrument och fonder främjas. För att faciliteten för återhämtning och resiliens och de sammanhållningspolitiska programmen ska kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt krävs också att investeringshinder avlägsnas till stöd för den gröna och den digitala omställningen och en balanserad territoriell utveckling.

               (23)Förutom de ekonomiska och sociala utmaningar som åtgärdas genom återhämtnings- och resiliensplanen står Danmark inför flera andra utmaningar som är kopplade till att minska beroendet av fossila bränslen, förstärka den cirkulära ekonomin för att stödja den gröna omställningen och göra bostadsmarknaden och skuldsatta hushåll mer motståndskraftiga.

               (24)I den danska återhämtnings- och resiliensplanen är visserligen 59 % av anslagen öronmärkta för gröna initiativ, men Danmark underpresterar ändå inom vissa områden av den cirkulära ekonomin. Den danska andelen cirkulärt material ligger långt under EU-genomsnittet. Landet producerar för närvarande den största mängden kommunalt avfall per capita i EU med 845 kg per capita och år. Danmark ligger visserligen precis över EU-genomsnittet när det gäller kommunalt avfall som samlas in för materialåtervinning (53,9 % 2020 jämfört med EU-genomsnittet på 47,8 %), men man förbränner 45,2 % av sitt kommunala avfall, nästan dubbelt så mycket som i genomsnitt i EU. En stor del av avfallet i Danmark bränns för energiproduktion, men då missar man möjligheten att förbättra resurseffektiviteten. Det bör snabbt införas en ny strategi för avfallshantering och cirkulär ekonomi och tillhörande nationella program och planer för avfall och cirkulär ekonomi. Förluster i form av lägre energiproduktion till följd av minskad avfallsförbränning kan kompenseras genom mer miljövänliga metoder, till exempel energieffektiviseringar och användning av elektriska värmepumpar.

               (25)Inom ramen för det mandat som EU:s stats- och regeringschefer gav i Versaillesförklaringen syftar REPowerEU till att så snart som möjligt fasa ut Europeiska unionens beroende av import av fossila bränslen från Ryssland. I detta syfte har de flesta lämpliga projekt, investeringar och reformer på nationell och regional nivå och på EU-nivå fastställts i dialog med medlemsstaterna. Målet med dessa åtgärder är att minska det totala beroendet av fossila bränslen och flytta importen av fossilt bränsle från Ryssland.

               (26)Danmark har åtagit sig att nå ett mål om att minska utsläppen av växthusgaser med 70 % jämfört med 1990 års nivå till 2030 och fasa ut kol till 2028. För att klara av dessa ambitiösa mål ska det enligt den danska nationella energi- och klimatplanen göras stora investeringar i mer kapacitet för förnybara energikällor och i energieffektivitet. En snabbare utbyggnad av förnybara energikällor och förnybar vätgas skulle kunna främjas genom att rationalisera och påskynda tillståndsförfarandena. Danmark vill öka kapaciteten för förnybar energi från vindkraft till havs, men för detta krävs ytterligare investeringar i energiöverföringsnät för att säkerställa att den ökande andelen förnybar energi kan utnyttjas effektivt. Investeringar i sammanlänkning av energi- och elnät, bland annat havsbaserade hybridtillgångar, med grannländerna skulle avsevärt öka försörjningstryggheten och anpassningsförmågan till regionala skillnader, också mot bakgrund av Rysslands invasion av Ukraina.  Danmarks totala energiberoende av import av ryska fossila bränslen är 21,1 % (EU-genomsnittet är 24,4 %), med beaktande av andrahandsberoende som kan spåras tillbaka till återimport med hjälp av respektive antaganden. Beroendet av fossila bränslen från Ryssland i Danmarks totala energimix var 2020 lägre än EU-genomsnittet för olja (12 % jämfört med 36,5 % för EU i genomsnitt). Det var högre för kol (97 % jämfört med 19,3 % för EU i genomsnitt), men kolets andel i Danmarks energimix är liten (4,3 %). Naturgas utgör 12,8 % av landets energimix, och medan Danmark inte direkt importerar någon gas från Ryssland för inhemskt bruk är dess andrahandsberoende via den tyska gasimporten stor och högre än EU-genomsnittet: 65 % av den inhemska gasförbrukningen importeras från Ryssland jämfört med 41,1 % i EU i genomsnitt. Enligt data från 2020 är Danmarks importberoende av rysk olja och gas fortfarande stort
                  20
               , med detta beroende väntas vara borta redan 2023 då renoveringen av ett befintligt fält i Nordsjön ska vara klar och Danmark väntas bli en nettogasexportör igen. Om pågående sammankopplingsprojekt också skyndas på kan detta också främja en diversifiering av energiförsörjningen. Nya infrastruktur- och nätinvesteringar som gäller gas rekommenderas om möjligt vara framtidssäkra för att underlätta deras långsiktiga hållbarhet genom att det går att ändra deras användningsområde till hållbara bränslen. Danmarks ambitioner när det gäller energieffektivitet skulle kunna öka ytterligare genom motsvarande extra investeringar för att fasa ut fossila bränslen inom industrin, tjänstesektorn, privata bostäder och transporter. Ökade ambitioner för att minska utsläppen av växthusgaser och öka andelen förnybar energi och energieffektiviteten kommer att krävas för att Danmark ska ligga i linje med 55 %-paketets mål.

               (27)Att snabba på omställningen till klimatneutralitet och fasa ut fossila bränslen kommer att orsaka betydande omstruktureringskostnader i flera sektorer, men Danmark kan använda sig av mekanismen för en rättvis omställning inom sammanhållningspolitiken för att mildra de samhällsekonomiska effekterna av omställningen i de hårdast drabbade regionerna. Dessutom kan Danmark använda Europeiska socialfonden+ för att öka sysselsättningsmöjligheterna och stärka den sociala sammanhållningen.

               (28)Mot bakgrund av kommissionens bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2022, och dess yttrande
                  21
                återspeglas i rekommendation 1 nedan.

               HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Danmark att 2022 och 2023 vidta följande åtgärder:

               1.Under 2023 säkerställa att tillväxten i de nationellt finansierade löpande utgifterna är i linje med en totalt sett neutral inriktning på politiken, med hänsyn till ett fortsatt tillfälligt och riktat stöd till de hushåll och företag som drabbas hårdast av de stigande energipriserna och till människor som flyr från Ukraina. Vara redo att anpassa de löpande utgifterna till den föränderliga situationen. Öka de offentliga investeringarna i den gröna och den digitala omställningen och för energitrygghet, bland annat med hjälp av faciliteten för återhämtning och resiliens, REPowerEU och andra EU-medel. För perioden efter 2023 bedriva en finanspolitik som syftar till att på medellång sikt nå en sund offentligfinansiell ställning. Införa det nya systemet för fastighetsbeskattning för att återställa kopplingen mellan marknadspriser och skatter och säkerställa en rättvisare beskattning. Stimulera investeringar för att bygga bostäder till överkomliga priser för att täcka de mest brådskande behoven. Stärka de högst belånade låntagarnas ekonomiska motståndskraft.

               2.Fortsätta att genomföra sin återhämtnings- och resiliensplan, i enlighet med de delmål och mål som angavs i rådets genomförandebeslut av den 13 juli 2021.  Snabbt avsluta förhandlingarna med kommissionen om de sammanhållningspolitiska programdokumenten för 2021–2027 och börja genomföra dem.

               3.Stärka strategier för cirkulär ekonomi och avfallshantering, bland annat genom att främja förebyggande och återanvändning av avfall, öka materialåtervinningen och gradvis övergå från förbränning av kommunalt avfall till grönare källor till värmeproduktion.

               4.Minska det övergripande beroendet av fossila bränslen. Ytterligare diversifiera energiförsörjningen och bidra till att fasa ut fossila bränslen i ekonomin genom att påskynda utbyggnaden av förnybara energikällor, bland annat genom att införa reformer för att förenkla och snabba på administrativa förfaranden och tillståndsförfaranden, uppgradera näten för energiöverföring, öka sammanlänkningarna med grannländerna och förbättra energieffektiviteten.

               Utfärdad i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

                     (3)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

                     (4)

                        Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 av den 4 mars 2022 om fastställande av att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina i den mening som avses i artikel 5 i direktiv 2001/55/EG, med följden att tillfälligt skydd införs (EUT L 71, 4.3.2022, s. 1).

                     (5)

                        Meddelande från kommissionen om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i
                     stabilitets- och tillväxtpakten, COM(2020) 123 final, 20.3.2020.

                     (6)

                        Meddelande från kommissionen till rådet: Ett år efter utbrottet av covid-19: finanspolitiska insatser, COM(2021) 105 final, 3.3.2021.

                     (7)

                        Beräkningarna av den finanspolitiska inriktningen och dess delar i denna rekommendation är kommissionens uppskattningar baserade på de antaganden som ligger till grund för kommissionens vårprognos 2022. Kommissionens beräkningar av den potentiella tillväxten på medellång sikt inkluderar inte den positiva effekten av reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka den potentiella tillväxten.

                     (8)

                        Som inte finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-medel.

                     (9)

                        Meddelande från kommissionen till rådet: Finanspolitisk vägledning för 2023, COM(2022) 85 final, 2.3.2022.

                     (10)

                        Rådets genomförandebeslut av den 6 juli 2021 om godkännande av bedömningen av Danmarks återhämtnings- och resiliensplan (ST 10154/2021).

                     (11)

                        SWD(2021) 154 final.

                     (12)

                        Siffrorna motsvarar de årliga budgetkostnaderna för dessa åtgärder sedan hösten 2021, inbegripet löpande inkomster och utgifter liksom i förekommande fall åtgärder avseende kapitalutgifter

                     (13)

                        Det totala antalet fördrivna personer från Ukraina till EU förväntas successivt öka till 6 miljoner till slutet av 2022, och den geografiska spridningen av dessa personer beräknas utifrån storleken på den diaspora som redan finns, den relativa befolkningen i den mottagande medlemsstaten och den faktiska spridningen av fördrivna personer från Ukraina inom EU i mars 2022. För budgetkostnaderna per person grundar sig beräkningarna på kommissionens gemensamma forskningscentrums mikrosimuleringsmodell Euromod som beaktar både kontantförmåner som personer kan få och naturaförmåner, som utbildning och hälso- och sjukvård.

                     (14)

                        Rådets rekommendation av den 18 juni 2021 med avgivande av rådets yttrande om Danmarks konvergensprogram 2021 (EUT C 304, 29.7.2021, s. 14).

                     (15)

                        Om indikatorn ligger på minus (plus) innebär detta att överskottet (underskottet) i de primära utgifterna är högre än den ekonomiska tillväxten på medellång sikt, vilket signalerar att finanspolitiken är expansiv (kontraktiv).

                     (16)

                        Övriga nationellt finansierade kapitalutgifter beräknas ge ett neutralt bidrag på 0,0 procentenheter av BNP.

                     (17)

                        Om indikatorn ligger på minus (plus) innebär detta att överskottet (underskottet) i de primära utgifterna är högre än den ekonomiska tillväxten på medellång sikt, vilket signalerar att finanspolitiken är expansiv (kontraktiv).

                     (18)

                        Övriga nationellt finansierade kapitalutgifter väntas ge ett kontraktivt bidrag på 0,4 procentenheter av BNP.

                     (19)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik. EUT L 231, 30.6.2021, s. 159.

                     (20)

                        Eurostat (2020), andelen rysk import av den totala importen av naturgas, råolja och stenkol. För genomsnittet för EU-27 baseras totalimporten på importen från länder utanför EU-27. För Danmark omfattar den totala importen handel inom EU. Råolja omfattar inte raffinerade oljeprodukter. Danmark är indirekt beroende av rysk import genom handeln inom EU. Om andrahandsberoendet av rysk gas genom handeln inom EU beaktas skulle Danmark beräknas ha ett 65 procentigt importberoende av rysk gas.

                     (21)

                        Enligt artikel 9.2 i rådets förordning (EG) No 1466/97.