title: Kommissionens rekommendation av den 17 augusti 2006 om förekomst av deoxynivalenol, zearalenon, ochratoxin A, T-2 och HT-2 och fumonisiner i produkter avsedda för foder   (Text av betydelse för EES)

text:
               23.8.2006

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 229/7

      KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

   av den 17 augusti 2006
   om förekomst av deoxynivalenol, zearalenon, ochratoxin A, T-2 och HT-2 och fumonisiner i produkter avsedda för foder
   (Text av betydelse för EES)
   (2006/576/EG)
   EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 211 andra strecksatsen, och
   av följande skäl:

               (1)

               På begäran av kommissionen antog Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet yttranden om mykotoxinerna deoxynivalenol den 2 juni 2004 (1) zearalenon den 28 juli 2004 (2) ochratoxin A den 22 september 2004 (3) och fumonisiner den 22 juni 2005 (4).

               (2)

               Av yttrandena framgår att alla dessa fyra mykotoxiner visar toxiska effekter hos flera djurarter. Deoxynivalenol, zearalenon och fumonisin B1 och B2 överförs bara i mycket begränsad utsträckning från foder till kött, mjölk och ägg, och därför bidrar livsmedel av animaliskt ursprung bara marginellt till människors totala exponering för dessa toxiner. Ochratoxin A kan överföras från foder till livsmedel av animaliskt ursprung, men bedömningar av exponeringen visar att livsmedel av animaliskt ursprung endast i mindre utsträckning bidrar till människors exponering för ochratoxin A via kosten.

               (3)

               För närvarande finns mycket begränsade uppgifter om förekomst av T-2- och HT-2-toxiner i produkter som är avsedda för foder. Det finns också ett trängande behov av att utveckla och validera en känslig analysmetod. Det finns vidare uppgifter som tyder på att förekomsten av T-2 och HT-2 i produkter som är avsedda för foder kan ge anledning till oro. Därför är det nödvändigt att utveckla en känslig analysmetod, samla in fler uppgifter om förekomsten och närmare undersöka de faktorer som är kopplade till förekomsten av T-2 och HT-2 i spannmål och spannmålsprodukter, särskilt i havre och havreprodukter.

               (4)

               Med hänsyn till slutsatserna i de vetenskapliga yttranden som anges i skäl 1, bristen på tillförlitliga uppgifter om T-2- och HT-2-toxiner samt den stora variationen från år till år när det gäller förekomsten av dessa mykotoxiner, är det lämpligt att samla in mer information om dessa mykotoxiner i olika foderråvaror och foder, som komplement till de uppgifter som redan finns från de samordnade kontrollprogrammen för 2002 (5), 2004 (6) och 2005 (7).

               (5)

               Det är lämpligt att rekommendera riktvärden för att ge medlemsstaterna vägledning om huruvida spannmål, spannmålsprodukter och foderblandningar för djur kan godtas samt för att undvika skillnader mellan de värden som olika medlemsstater godtar och den risk för snedvridning av konkurrensen som skulle följa av detta.

               (6)

               Medlemsstaterna bör tillämpa riktvärdena för fumonisin B1 och B2 först från och med den 1 oktober 2007, så att det sammanfaller med bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 856/2005 av den 6 juni 2005 om ändring av förordning (EG) nr 466/2001 när det gäller fusariumtoxiner (8).

               (7)

               En bedömning av tillvägagångssättet enligt denna rekommendation bör göras senast 2009, särskilt för att bedöma hur det har bidragit till att skydda djurhälsan. De uppgifter från övervakningen som erhålls till följd av denna rekommendation kommer också att leda till bättre kunskaper om de årliga variationerna och om förekomsten av dessa mykotoxiner i de många olika biprodukter som används för foder, vilket är ytterst viktigt för att man vid behov skall kunna vidta ytterligare lagstiftningsåtgärder.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.
   1.   Medlemsstaterna bör, med aktiv medverkan av foderföretagarna, förstärka övervakningen av förekomsten av deoxynivalenol, zearalenon, ochratoxin A, fumonisin B1 och B2 samt T-2- och HT-2-toxiner i spannmål och spannmålsprodukter som är avsedda för foder och foderblandningar.
   2.   Medlemsstaterna bör se till att proverna samtidigt analyseras för förekomst av deoxynivalenol, zearalenon, ochratoxin A, fumonisin B1 och B2 samt T-2- och HT-2-toxiner, så att den samtidiga förekomstens omfattning kan bedömas.
   3.   Medlemsstaterna bör särskilt beakta förekomsten av dessa mykotoxiner i bi- eller delprodukter från livsmedelstillverkning som är avsedda för foder.
   4.   Medlemsstaterna bör se till att analysresultaten regelbundet överlämnas till kommissionen för sammanställning i en databas.
   5.   Medlemsstaterna bör se till att de riktvärden som anges i bilagan tillämpas vid bedömningen av huruvida foderblandningar, spannmål och spannmålsprodukter avsedda för foder är godtagbara. När det gäller fumonisin B1 och B2 bör medlemsstaterna tillämpa dessa riktvärden från och med den 1 oktober 2007.
   6.   Medlemsstaterna bör särskilt se till att foderföretagarna i sina system för faroanalys och kritiska styrpunkter (HACCP) (9) tillämpar de värden som avses i punkt 5 för att bestämma de kritiska gränser vid de kritiska styrpunkterna som skiljer mellan godtagbara och icke godtagbara förhållanden, i syfte att förebygga, undanröja eller minska de identifierade farorna.
   Vid tillämpningen av dessa riktvärden bör medlemsstaterna beakta att riktvärdena för spannmål och spannmålsprodukter avser de mest toleranta djurarterna och att dessa värden därför skall betraktas som övre riktvärden.
   När det gäller foder för känsligare djur bör medlemsstaterna säkerställa att foderföretagarna tillämpar lägre riktvärden för spannmål och spannmålsprodukter med beaktande av hur känsliga djurarterna är och med iakttagande av de riktvärden som fastställts för foderblandningar för dessa djurarter.

      Utfärdad i Bryssel den 17 augusti 2006.

            På kommissionens vägnar

         Markos KYPRIANOU

            Ledamot av kommissionen

      (1)  Opinion of the Scientific Panel on contaminants in the Food Chain of the European Food Safety Authority (EFSA) on a request from the Commission related to deoxynivalenol as undesirable substance in animal feed, antaget den 2 juni 2004.
   (http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/478.Par.0005.File.dat/opinion05_contam_ej73_deoxynivalenol_v2_en1.pdf).

      (2)  Opinion of the Scientific Panel on contaminants in the Food Chain of the European Food Safety Authority (EFSA) on a request from the Commission related to ochratoxin A as undesirable substance in animal feed, antaget den 28 juli 2004.
   (http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/527.Par.0004.File.dat/opinion_contam06_ej89_zearalenone_v3_en1.pdf).

      (3)  Opinion of the Scientific Panel on contaminants in the Food Chain of the European Food Safety Authority (EFSA) on a request from the Commission related to ochratoxin A as undesirable substance in animal feed, antaget den 22 september 2004.
   (http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/645.Par.0001.File.dat/opinion_contam09_ej101_ochratoxina_en1.pdf).

      (4)  Opinion of the Scientific Panel on contaminants in the Food Chain of the European Food Safety Authority (EFSA) on a request from the Commission related to fumonisins as undesirable substance in animal feed, antaget den 22 juni 2005.
   (http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/1037.Par.0001.File.dat/contam_op_ej235_fumonisins_en1.pdf).

      (5)  Kommissionens rekommendation 2002/214/EG av den 12 mars 2002 om det samordnade kontrollprogram som skall genomföras på foderområdet under 2002 i enlighet med rådets direktiv 95/53/EG (EGT L 70, 13.3.2002, s. 20).

      (6)  Kommissionens rekommendation 2004/163/EG av den 17 februari 2004 om det samordnade kontrollprogram som skall genomföras på foderområdet under 2004 i enlighet med rådets direktiv 95/53/EG (EUT L 52, 21.2.2004, s. 70).

      (7)  Kommissionens rekommendation 2005/187/EG av den 2 mars 2005 om det samordnade kontrollprogram som skall genomföras på foderområdet under 2005 i enlighet med rådets direktiv 95/53/EG (EUT L 62, 9.3.2005, s. 22).

      (8)  EUT L 143, 7.6.2005, s. 3.

      (9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 183/2005 (EUT L 35, 8.2.2005, s. 1).

      BILAGA
      RIKTVÄRDEN

                  Mykotoxin

                  Produkter avsedda för djurfoder

                  Riktvärde i mg/kg (ppm) för foder med en vattenhalt på 12 %

                  Deoxynivalenol

                  Foderråvaror (1)

                              —

                              Spannmål och spannmålsprodukter (2), med undantag av biprodukter av majs

                  8

                              —

                              Biprodukter av majs

                  12

                  Tillskottsfoder och helfoder, med undantag av

                  5

                              —

                              tillskottsfoder och helfoder för svin,

                  0,9

                              —

                              tillskottsfoder och helfoder för kalvar (< 4 månader), lamm och killingar

                  2

                  Zearalenon

                  Foderråvaror (1)

                              —

                              Spannmål och spannmålsprodukter (2), med undantag av biprodukter av majs

                  2

                              —

                              Biprodukter av majs

                  3

                  Tillskottsfoder och helfoder

                              —

                              Tillskottsfoder och helfoder för smågrisar och gyltor (unga suggor)

                  0,1

                              —

                              Tillskottsfoder och helfoder för suggor och slaktsvin

                  0,25

                              —

                              Tillskottsfoder och helfoder för kalvar, mjölkboskap, får (inklusive lamm) och getter (inklusive killingar)

                  0,5

                  Ochratoxin A

                  Foderråvaror (1)

                              —

                              Spannmål och spannmålsprodukter (2)

                  0,25

                  Tillskottsfoder och helfoder

                              —

                              Tillskottsfoder och helfoder för svin

                  0,05

                              —

                              Tillskottsfoder och helfoder för fjäderfä

                  0,1

                  Fumonisin B1 + B2

                  Foderråvaror (1)

                              —

                              Majs och majsprodukter (3)

                  60

                  Tillskottsfoder och helfoder för

                              —

                              svin, hästar (Equidae), kaniner och sällskapsdjur,

                  5

                              —

                              fisk,

                  10

                              —

                              fjäderfä, kalvar (< 4 månader), lamm och killingar,

                  20

                              —

                              vuxna däggdjur (> 4 månader) och mink

                  50

         (1)  Särskild uppmärksamhet skall ägnas spannmål och spannmålsprodukter som ges direkt till djur, så att de används i dagsgivor som inte leder till att djuren exponeras för en högre halt av dessa mykotoxiner än motsvarande exponering när enbart helfoder används i en dagsgiva.

         (2)  ”Spannmål och spannmålsprodukter” omfattar dels de foderråvaror som förtecknas under rubrik 1 ”Spannmål: produkter och biprodukter” i den icke fullständiga förteckningen över de viktigaste foderråvarorna enligt del B i bilagan till rådets direktiv 96/25/EG, som gäller avyttring och användning av foderråvaror (EGT L 125, 23.5.1996, s. 35), dels andra foderråvaror som härrör från spannmål, särskilt vallfoder och grovfoder.

         (3)  ”Majs och majsprodukter” omfattar dels de foderråvaror som härrör från majs som förtecknas under rubrik 1 ”Spannmål: produkter och biprodukter” i den icke fullständiga förteckningen över de viktigaste foderråvarorna enligt del B i bilagan till direktiv 96/25/EG, dels andra foderråvaror som härrör från majs, särskilt vallfoder och grovfoder.


title: Kommissionens rekommendation av den 29 oktober 2009 om användningen av den internationella yrkesindelningen (ISCO-08) (Text av betydelse för EES)

text:
               10.11.2009

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 292/31

      KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

   av den 29 oktober 2009
   om användningen av den internationella yrkesindelningen (ISCO-08)
   (Text av betydelse för EES)
   (2009/824/EG)
   EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 211, och
   av följande skäl:

               (1)

               Internationella arbetsorganisationen (ILO) har reviderat den tidigare versionen av den internationella yrkesindelningen (Isco-88) i syfte att tillhandahålla en effektivare klassifikation inför nästa omgång folkräkningar, för ländernas arbetsmarknadsmyndigheter samt för andra kundinriktade tjänster. För att säkra att data om yrken från EU-länderna och resten av världen är jämförbara är det viktigt att denna reviderade klassifikation (Isco-08) börjar tillämpas i de huvudsakliga undersökningarna i det europeiska statistiksystemet, där man samlar in data om yrken, före nästa omgång folkräkningar som kommer att äga rum 2011.

               (2)

               Isco-08 är mer detaljerad än den europeiska versionen av Isco-88 (Isco-88 [COM]) inom vissa yrken med en stor andel kvinnliga arbetstagare.

               (3)

               Data om yrken ligger till grund för beräkningen av de indikatorer för könssegregering som används i uppföljningen av den europeiska sysselsättningsstrategin (riktlinje 18: Främja en livscykelinriktad syn på arbete, och riktlinje 22: Sörja för att arbetskraftskostnader och lönesättningsmekanismer främjar sysselsättningen) (1). Därför är det av avgörande betydelse att ha en klassifikation som gör det möjligt att ta fram jämförbara data om yrken.

               (4)

               Data om yrken har också använts för att mäta framsteg när det gäller jämnare könsfördelning i beslutsfattande ställningar genom redovisning av andelen kvinnor och män som är sysselsatta inom ledningsarbete enligt Isco-88 (COM).

               (5)

               Inom ramen för rådets resolution av den 15 november 2007 om Ny kompetens för nya arbetstillfällen (2) kommer yrke att spela en viktig roll vid bedömning av behov och brister i fråga om kompetens på den europeiska arbetsmarknaden, och det kommer att vara av avgörande betydelse att det finns en harmoniserad metod för att klassificera yrken.

               (6)

               I Isco-08-klassifikationen läggs större vikt vid yrken inom informations- och kommunikationsteknik.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

               1.

               Medlemsstaterna bör utveckla, framställa och sprida statistik uppdelad efter yrke med hjälp av den internationella yrkesindelningen från 2008 (Isco-08) i bilagan, eller med hjälp av en nationell klassificering som baseras på Isco-08.

               2.

               Medlemsstaterna bör använda Isco-08 för undersökningen av lönestruktur (SES) 2010.

               3.

               Medlemsstaterna bör från och med referensåret 2011 använda Isco-08 inom alla statistiska områden under förutsättning att statistiken delas upp efter yrke.

      Utfärdad i Bryssel den 29 oktober 2009.

            På kommissionens vägnar

         Joaquín ALMUNIA

            Ledamot av kommissionen

      (1)  EUT L 198, 26.7.2008, s. 47.

      (2)  EUT C 290, 4.12.2007, s. 1.

      BILAGA

         ISCO-08-KLASSIFIKATIONEN

      1.   Ledningsarbete

      11.   Politiskt arbete m.m.
      111.   Högre ämbetsmän och politiker

                  1111

                  Politiker

                  1112

                  Högre ämbetsmän

                  1113

                  Traditionella byhövdingar

                  1114

                  Chefstjänstemän i intresseorganisationer

            112.   Verkställande direktörer, verkschefer m.fl.

                  1120

                  Verkställande direktörer, verkschefer m.fl.

            12.   Administrativt ledningsarbete
      121.   Chefer inom företagstjänster och administration

                  1211

                  Ekonomichefer

                  1212

                  Personalchefer

                  1213

                  Planeringschefer

                  1219

                  Övriga chefer inom företagstjänster och administration

            122.   Försäljnings-, marknads- och utvecklingschefer

                  1221

                  Försäljnings- och marknadschefer

                  1222

                  Reklam- och PR-chefer

                  1223

                  Forsknings- och utvecklingschefer

            13.   Ledningsarbete inom tillverkning, utbildning, vård m.m.
      131.   Driftchefer inom jordbruk, skogsbruk och fiske

                  1311

                  Driftchefer inom jordbruk och skogsbruk

                  1312

                  Driftchefer inom vattenbruk och fiske

            132.   Chefer inom tillverkning, gruvdrift, byggverksamhet och distribution distributionschefer

                  1321

                  Chefer inom tillverkning

                  1322

                  Chefer inom gruvdrift

                  1323

                  Chefer inom bygg och anläggning

                  1324

                  Inköps- och distributionschefer m.fl.

            133.   Chefer inom informations- och kommunikationsteknik (IKT)

                  1330

                  Chefer inom informations- och kommunikationsteknik (IKT)

            134.   Chefer inom utbildning, vård, omsorg och finansiell verksamhet

                  1341

                  Chefer inom barnomsorg

                  1342

                  Chefer inom hälso- och sjukvård

                  1343

                  Chefer inom äldrevård

                  1344

                  Chefer inom socialtjänst

                  1345

                  Chefer inom utbildning

                  1346

                  Bank- och försäkringschefer

                  1349

                  Övriga chefer inom utbildning, vård, omsorg och finansiell verksamhet

            14.   Ledningsarbete inom hotell och restaurang, handel och andra servicenäringar
      141.   Hotell- och restaurangchefer

                  1411

                  Hotellchefer

                  1412

                  Restaurangchefer

            142.   Chefer inom handel

                  1420

                  Chefer inom handel

            143.   Chefer inom andra servicenäringar

                  1431

                  Chefer för sport-, fritids- och kulturcenter

                  1439

                  Övriga chefer inom servicenäringar

            2.   Arbete som kräver teoretisk specialistkompetens

      21.   Arbete som kräver teoretisk specialistkompetens inom naturvetenskap och teknik
      211.   Fysiker, geologer m.fl.

                  2111

                  Fysiker och astronomer

                  2112

                  Meteorologer

                  2113

                  Kemister

                  2114

                  Geologer, geofysiker m.fl.

            212.   Matematiker, aktuarier och statistiker

                  2120

                  Matematiker, aktuarier och statistiker

            213.   Specialister inom biologi, jord- och skogsbruk m.m.

                  2131

                  Biologer, botanister, zoologer m.fl.

                  2132

                  Rådgivare inom jordbruk, skogsbruk och fiske

                  2133

                  Specialister inom miljöskydd

            214.   Civilingenjörer m.fl. (utom elektroteknik)

                  2141

                  Civilingenjörer m.fl., industri och produktion

                  2142

                  Civilingenjörer m.fl., bygg och anläggning

                  2143

                  Civilingenjörer m.fl., miljöteknik

                  2144

                  Civilingenjörer m.fl., maskin

                  2145

                  Civilingenjörer m.fl., kemi

                  2146

                  Civilingenjörer m.fl., gruvteknik och metallurgi

                  2149

                  Övriga civilingenjörer m.fl.

            215.   Civilingenjörer m.fl., elektroteknik

                  2151

                  Civilingenjörer m.fl., elkraft

                  2152

                  Civilingenjörer m.fl., elektronik

                  2153

                  Civilingenjörer m.fl., teleteknik

            216.   Arkitekter, stadsplanerare, designer m.fl.

                  2161

                  Arkitekter

                  2162

                  Landskapsarkitekter

                  2163

                  Industri- och modedesigner

                  2164

                  Stadsplanerare

                  2165

                  Lantmätare

                  2166

                  Grafiska formgivare m.fl.

            22.   Arbete som kräver teoretisk specialistkompetens inom hälso- och sjukvård
      221.   Läkare

                  2211

                  Allmänläkare

                  2212

                  Specialistläkare

            222.   Barnmorskor och sjuksköterskor med särskild kompetens

                  2221

                  Sjuksköterskor med särskild kompetens

                  2222

                  Barnmorskor med särskild kompetens

            223.   Utövare av komplementär och alternativ medicin med särskild kompetens

                  2230

                  Utövare av komplementär och alternativ medicin med särskild kompetens

            224.   Paramedicinare

                  2240

                  Paramedicinare

            225.   Veterinärer

                  2250

                  Veterinärer

            226.   Andra hälso- och sjukvårdsspecialister

                  2261

                  Tandläkare

                  2262

                  Apotekare

                  2263

                  Arbetsmiljöingenjörer, yrkes- och miljöhygieniker

                  2264

                  Sjukgymnaster

                  2265

                  Dietister och nutritionister

                  2266

                  Audiologer och logopeder

                  2267

                  Optiker

                  2269

                  Övriga hälso- och sjukvårdsspecialister

            23.   Arbete som kräver teoretisk specialistkompetens inom undervisning och pedagogik
      231.   Universitets- och högskollärare

                  2310

                  Universitets- och högskollärare

            232.   Lärare i yrkesämnen

                  2320

                  Lärare i yrkesämnen

            233.   Gymnasielärare

                  2330

                  Gymnasielärare

            234.   Grund- och förskollärare

                  2341

                  Grundskollärare

                  2342

                  Förskollärare

            235.   Andra pedagoger med teoretisk specialistkompetens

                  2351

                  Skol- och utbildningskonsulenter

                  2352

                  Specialpedagoger m.fl.

                  2353

                  Övriga språklärare

                  2354

                  Övriga musiklärare

                  2355

                  Övriga lärare i konstnärliga ämnen

                  2356

                  Utbildare inom informationsteknik

                  2359

                  Övriga pedagoger med teoretisk specialistkompetens

            24.   Arbete som kräver teoretisk specialistkompetens inom företagsekonomi och administration
      241.   Företagsekonomer m.fl.

                  2411

                  Revisorer m.fl.

                  2412

                  Finans- och investeringsrådgivare

                  2413

                  Finansanalytiker

            242.   Administratörer med teoretisk specialistkompetens

                  2421

                  Lednings- och organisationsutvecklare

                  2422

                  Planerare och utredare

                  2423

                  Personaltjänstemän och yrkesvägledare

                  2424

                  Utbildare och personalutvecklare

            243.   Marknadsförare, informatörer och försäljare med teoretisk specialistkompetens

                  2431

                  Marknadsanalytiker och marknadsförare

                  2432

                  Informatörer, kommunikatörer och PR-specialister

                  2433

                  Försäljare inom teknik och medicin (utom IKT)

                  2434

                  Försäljare inom informations- och kommunikationsteknik (IKT)

            25.   Arbete som kräver teoretisk specialistkompetens inom informations- och kommunikationsteknik (IKT)
      251.   System- och mjukvaruutvecklare

                  2511

                  Systemutvecklare och analytiker

                  2512

                  Mjukvaruutvecklare

                  2513

                  Webb- och multimedieutvecklare

                  2514

                  Applikationsprogrammerare

                  2519

                  Övriga system- och mjukvaruutvecklare

            252.   Databas- och nätverksadministratörer

                  2521

                  Databasutvecklare och administratörer

                  2522

                  Systemadministratörer

                  2523

                  Nätverksadministratörer

                  2529

                  Övriga databas- och nätverksadministratörer

            26.   Annat arbete som kräver teoretisk specialistkompetens
      261.   Jurister

                  2611

                  Advokater och åklagare

                  2612

                  Domare

                  2619

                  Övriga jurister

            262.   Bibliotekarier, arkivarier och museitjänstemän

                  2621

                  Arkivarier och museitjänstemän

                  2622

                  Bibliotekarier m.fl.

            263.   Samhällsvetare, psykologer och präster

                  2631

                  Nationalekonomer

                  2632

                  Sociologer, antropologer m.fl.

                  2633

                  Filosofer, historiker och statsvetare

                  2634

                  Psykologer

                  2635

                  Socialsekreterare och kuratorer

                  2636

                  Präster

            264.   Författare, journalister och språkvetare

                  2641

                  Författare

                  2642

                  Journalister

                  2643

                  Översättare, tolkar och andra språkvetare

            265.   Konstnärer, skådespelare m.fl.

                  2651

                  Konstnärer

                  2652

                  Musiker, sångare och kompositörer

                  2653

                  Koreografer och dansare

                  2654

                  Regissörer och producenter av film, teater m.m.

                  2655

                  Skådespelare

                  2656

                  Presentatörer inom radio, tv och andra media

                  2659

                  Övriga konstnärer, skådespelare m.fl.

            3.   Arbete som kräver kortare högskoleutbildning eller motsvarande kunskaper

      31.   Tekniker- och ingenjörsarbete m.m. som kräver kortare högskoleutbildning
      311.   Ingenjörer och tekniker

                  3111

                  Laboratorieingenjörer

                  3112

                  Byggnadsingenjörer och byggnadstekniker

                  3113

                  Elingenjörer och eltekniker

                  3114

                  Ingenjörer och tekniker, elektronik

                  3115

                  Maskiningenjörer och maskintekniker

                  3116

                  Kemiingenjörer och kemitekniker

                  3117

                  Ingenjörer och tekniker, gruvteknik och metallurgi

                  3118

                  Kartingenjörer m.fl.

                  3119

                  Övriga ingenjörer och tekniker

            312.   Arbetsledare inom gruvdrift, tillverkning och byggverksamhet

                  3121

                  Arbetsledare inom gruvdrift

                  3122

                  Arbetsledare inom tillverkning

                  3123

                  Arbetsledare inom bygg och anläggning

            313.   Processövervakare och drifttekniker

                  3131

                  Drifttekniker, värmekraftverk m.m.

                  3132

                  Drifttekniker, förbränningsstationer, vatten- och reningsverk

                  3133

                  Processövervakare, kemisk industri

                  3134

                  Processövervakare, raffinering av petroleum och naturgas

                  3135

                  Processövervakare, metallproduktion

                  3139

                  Övriga processövervakare och drifttekniker

            314.   Lantmästare, skogskonsulenter m.fl.

                  3141

                  Biologtekniker m.fl.

                  3142

                  Lantmästare m.fl.

                  3143

                  Skogskonsulenter

            315.   Piloter, fartygsbefäl m.fl.

                  3151

                  Maskinbefäl

                  3152

                  Fartygsbefäl m.fl.

                  3153

                  Piloter m.fl.

                  3154

                  Flygledare

                  3155

                  Flygtekniker

            32.   Arbete inom hälso- och sjukvård som kräver kortare högskoleutbildning
      321.   Medicintekniker och receptarier

                  3211

                  Tekniker, bilddiagnostik och medicinteknisk utrustning

                  3212

                  Biomedicinska analytiker m.fl.

                  3213

                  Receptarier

                  3214

                  Protestekniker och tandtekniker

            322.   Sjuksköterskor, barnmorskor

                  3221

                  Sjuksköterskor

                  3222

                  Barnmorskor

            323.   Utövare av komplementär och alternativ medicin

                  3230

                  Utövare av komplementär och alternativ medicin

            324.   Djursjukvårdare m.fl.

                  3240

                  Djursjukvårdare m.fl.

            325.   Tandsköterskor, optikerassistenter m.fl.

                  3251

                  Tandhygienister och tandsköterskor

                  3252

                  Patientadministratörer m.fl.

                  3253

                  Hälsoinformatörer

                  3254

                  Optikerassistenter

                  3255

                  Sjukgymnastassistenter

                  3256

                  Sjukvårdsassistenter

                  3257

                  Miljö- och hälsoskyddsinspektörer m.fl.

                  3258

                  Ambulanssjukvårdare

                  3259

                  Övriga tandsköterskor, optikerassistenter m.fl.

            33.   Arbete som kräver kortare högskoleutbildning inom företagsekonomi och administration
      331.   Redovisningsekonomer, banktjänstemän m.fl.

                  3311

                  Värdepappersmäklare

                  3312

                  Banktjänstemän

                  3313

                  Redovisningsekonomer m.fl.

                  3314

                  Statistikassistenter m.fl.

                  3315

                  Värderare m.fl.

            332.   Företagssäljare, inköpare och agenter

                  3321

                  Försäkringsrepresentanter

                  3322

                  Företagssäljare

                  3323

                  Inköpare

                  3324

                  Agenter

            333.   Förmedlare m.fl.

                  3331

                  Speditörer

                  3332

                  Konferens- och evenemangsplanerare

                  3333

                  Platsförmedlare och arbetsvägledare

                  3334

                  Fastighetsmäklare, fastighetsförvaltare m.fl.

                  3339

                  Övriga förmedlare m.fl.

            334.   Administrativa assistenter m.fl.

                  3341

                  Arbetsledare för kontorspersonal

                  3342

                  Juristsekreterare

                  3343

                  Administrativa assistenter

                  3344

                  Läkarsekreterare

            335.   Tull-, taxerings- och socialförsäkringstjänstemän m.fl.

                  3351

                  Tulltjänstemän

                  3352

                  Taxeringstjänstemän

                  3353

                  Socialförsäkringstjänstemän

                  3354

                  Tillståndsinspektörer

                  3355

                  Polisinspektörer och kommissarier

                  3359

                  Övriga tull-, taxerings- och socialförsäkringstjänstemän m.fl.

            34.   Arbete som kräver kortare högskoleutbildning inom juridik, kultur och det sociala området
      341.   Boutredare, behandlingsassistenter m.fl.

                  3411

                  Boutredare, domstolssekreterare m.fl.

                  3412

                  Behandlingsassistenter och socialpedagoger

                  3413

                  Pastorer

            342.   Idrottstränare, professionella idrottsutövare m.fl.

                  3421

                  Professionella idrottsutövare m.fl.

                  3422

                  Idrottstränare, instruktörer och funktionärer

                  3423

                  Motions- och fritidsledare m.fl.

            343.   Fotografer, inredare m.fl.

                  3431

                  Fotografer

                  3432

                  Inredare och dekoratörer

                  3433

                  Galleri-, musei- och bibliotekstekniker

                  3434

                  Chefskockar

                  3435

                  Övriga fotografer, inredare m.fl.

            35.   Arbete som kräver kortare högskoleutbildning inom informations- och kommunikationsteknik (IKT)
      351.   IKT-tekniker, drift och användarstöd

                  3511

                  Drifttekniker, IKT

                  3512

                  Datatekniker, service och support

                  3513

                  Nätverk- och systemtekniker

                  3514

                  Webbtekniker

            352.   Ingenjörer och tekniker inom kommunikationsteknik

                  3521

                  Bild-, ljud- och sändningstekniker

                  3522

                  Ingenjörer och tekniker inom teleteknik

            4.   Kontors- och kundservicearbete

      41.   Allmänt kontors- och sekreterararbete
      411.   Administratörer, allmänkontorister m.fl.

                  4110

                  Allmänkontorister

            412.   Kontorssekreterare

                  4120

                  Kontorssekreterare

            413.   Textbehandlare m.fl.

                  4131

                  Maskinskrivare och textbehandlare

                  4132

                  Dataregistrerare

            42.   Kundservicearbete
      421.   Kassapersonal m.fl.

                  4211

                  Bank- och postkassörer m.fl.

                  4212

                  Vadförmedlare, croupierer m.fl.

                  4213

                  Pantlånare

                  4214

                  Inkasserare m.fl.

            422.   Kundtjänstpersonal

                  4221

                  Resebyråtjänstemän

                  4222

                  Kundkommunikatörer

                  4223

                  Telefonister

                  4224

                  Hotellreceptionister

                  4225

                  Kundinformatörer

                  4226

                  Receptionister (utom hotell)

                  4227

                  Marknadsundersökare, intervjuare

                  4229

                  Övrig kundtjänstpersonal

            43.   Arbete inom ekonomi- och materialförvaltning m.m.
      431.   Bokförings- och redovisningsassistenter m.fl.

                  4311

                  Bokförings- och redovisningsassistenter

                  4312

                  Statistikkontorister m.fl.

                  4313

                  Löneassistenter

            432.   Materialförvaltnings- och transportassistenter

                  4321

                  Lagerassistenter

                  4322

                  Produktionsassistenter

                  4323

                  Transportassistenter

            44.   Annat kontors- och kundservicearbete
      441.   Annan kontors- och kundservicepersonal

                  4411

                  Biblioteksassistenter

                  4412

                  Brevbärare och brevsorterare

                  4413

                  Kodare, korrekturläsare m.fl.

                  4414

                  Skrivare

                  4415

                  Arkivassistenter och kopieringskontorister

                  4416

                  Personalassistenter

                  4419

                  Övrig kontors- och kundservicepersonal

            5.   Service-, omsorgs- och försäljningsarbete

      51.   Servicearbete
      511.   Guider, konduktörer m.fl.

                  5111

                  Flygvärdar och flygvärdinnor

                  5112

                  Tågmästare m.fl.

                  5113

                  Guider och reseledare

            512.   Kockar och kokerskor

                  5120

                  Kockar och kokerskor

            513.   Hovmästare, servitörer och bartendrar

                  5131

                  Servitörer

                  5132

                  Bartendrar

            514.   Frisörer, hudterapeuter m.fl.

                  5141

                  Frisörer

                  5142

                  Hudterapeuter m.fl.

            515.   Fastighetsskötare, storhushållsföreståndare m.fl.

                  5151

                  Arbetsledare på hotell, kontor, i storhushåll m.m.

                  5152

                  Hushållerskor

                  5153

                  Fastighetsskötare

            516.   Annan servicepersonal, personliga tjänster

                  5161

                  Astrologer, siare m.fl.

                  5162

                  Sällskapsdamer och betjänter

                  5163

                  Begravningsentreprenörer

                  5164

                  Djurfrisörer och djurskötare

                  5165

                  Trafiklärare

                  5169

                  Övrig servicepersonal, personliga tjänster

            52.   Försäljningsarbete inom detaljhandeln m.m.
      521.   Torg- och marknadsförsäljare m.fl.

                  5211

                  Torg- och marknadsförsäljare (utom mat)

                  5212

                  Matförsäljare på gator, torg m.m.

            522.   Butiksförsäljare

                  5221

                  Butiksinnehavare

                  5222

                  Butiksföreståndare och arbetsledare

                  5223

                  Butikssäljare

            523.   Butikskassörer, biljettförsäljare m.fl.

                  5230

                  Butikskassörer, biljettförsäljare m.fl.

            524.   Annan försäljningspersonal

                  5241

                  Modeller

                  5242

                  Demonstratörer

                  5243

                  Hemförsäljare

                  5244

                  Försäljare, kontaktcenter

                  5245

                  Bensinstationsbiträden

                  5246

                  Biträden på caféer, konditorier, barer m.m.

                  5249

                  Övrig försäljningspersonal

            53.   Vård- och omsorgsarbete
      531.   Barnskötare och lärarassistenter

                  5311

                  Barnskötare

                  5312

                  Lärarassistenter

            532.   Vård- och omsorgspersonal

                  5321

                  Undersköterskor, sjukvårdsbiträden m.fl.

                  5322

                  Hemvårdsbiträden, personliga assistenter m.fl.

                  5329

                  Övrig vård- och omsorgspersonal

            54.   Säkerhetsarbete
      541.   Säkerhetspersonal

                  5411

                  Brandmän

                  5412

                  Poliser (utom inspektörer och kommissarier)

                  5413

                  Kriminalvårdare

                  5414

                  Väktare och ordningsvakter

                  5419

                  Övrig säkerhetspersonal

            6.   Arbete inom jordbruk, trädgård, skogsbruk och fiske

      61.   Arbete inom jordbruk (för försäljning)
      611.   Växtodlare inom jordbruk och trädgård

                  6111

                  Odlare av jordbruksväxter, frukt- och bärodlare

                  6112

                  Odlare av träd och buskar

                  6113

                  Trädgårdsodlare, trädgårdsanläggare m.fl.

                  6114

                  Odlare av blandade växtslag

            612.   Djuruppfödare

                  6121

                  Husdjursuppfödare och husdjursskötare

                  6122

                  Fjäderfäuppfödare

                  6123

                  Biodlare och silkesodlare

                  6129

                  Övriga djuruppfödare

            613.   Växtodlare och djuruppfödare, blandad drift

                  6130

                  Växtodlare och djuruppfödare, blandad drift

            62.   Arbete inom skogsbruk, fiske och jakt (för försäljning)
      621.   Skogsbrukare m.fl.

                  6210

                  Skogsbrukare m.fl.

            622.   Fiskare och jägare

                  6221

                  Fiskodlare

                  6222

                  Fiskare (kustfiske och insjöfiske)

                  6223

                  Fiskare (havsfiske)

                  6224

                  Jägare

            63.   Arbete inom jordbruk, fiske, jakt m.m. (självhushållning)
      631.   Växtodlare (självhushållning)

                  6310

                  Växtodlare (självhushållning)

            632.   Djuruppfödare (självhushållning)

                  6320

                  Djuruppfödare (självhushållning)

            633.   Växtodlare och djuruppfödare, blandad drift (självhushållning)

                  6330

                  Växtodlare och djuruppfödare, blandad drift (självhushållning)

            634.   Fiskare, jägare och samlare (självhushållning)

                  6340

                  Fiskare, jägare och samlare (självhushållning)

            7.   Hantverksarbete inom byggverksamhet och tillverkning

      71.   Hantverksarbete inom bygg och anläggning (utom elektrikerarbete)
      711.   Byggnads- och anläggningsarbetare

                  7111

                  Byggnadsarbetare, all round

                  7112

                  Murare m.fl.

                  7113

                  Stenhuggare m.fl.

                  7114

                  Betongarbetare

                  7115

                  Byggnadsträarbetare, inredningssnickare m.fl.

                  7119

                  Övriga byggnads- och anläggningsarbetare

            712.   Byggnadshantverkare

                  7121

                  Takmontörer

                  7122

                  Golvläggare och plattläggare

                  7123

                  Gipsarbetare

                  7124

                  Isoleringsmontörer

                  7125

                  Glasmästare

                  7126

                  VVS-montörer m.fl.

                  7127

                  Kylmontörer och kyltekniker

            713.   Målare, lackerare, skorstensfejare m.fl.

                  7131

                  Målare

                  7132

                  Sprutlackerare

                  7133

                  Skorstensfejare och saneringsarbetare

            72.   Metallhantverk, reparatörsarbete m.m.
      721.   Gjutare, svetsare, plåtslagare m.fl.

                  7211

                  Gjutare

                  7212

                  Svetsare och gasskärare

                  7213

                  Tunnplåtslagare

                  7214

                  Stålkonstruktionsmontörer och grovplåtslagare

                  7215

                  Riggare och kabelsplitsare

            722.   Smeder, verktygsmakare m.fl.

                  7221

                  Smeder

                  7222

                  Verktygsmakare

                  7223

                  Verktygsuppsättare, metallarbete

                  7224

                  Slipare m.fl.

            723.   Maskin- och motorreparatörer

                  7231

                  Motorfordonsmekaniker och motorfordonsreparatörer

                  7232

                  Flygmekaniker och flygreparatörer

                  7233

                  Underhållsmekaniker och maskinreparatörer

                  7234

                  Cykelreparatörer m.fl.

            73.   Konsthantverk och grafiskt arbete
      731.   Konsthantverkare m.fl.

                  7311

                  Finmekaniker

                  7312

                  Musikinstrumentmakare m.fl.

                  7313

                  Guld- och silversmeder

                  7314

                  Drejare m.fl.

                  7315

                  Glashyttearbetare m.fl.

                  7316

                  Skyltmålare, dekorationsmålare, gravörer och etsare

                  7317

                  Konsthantverkare i trä m.m.

                  7318

                  Konsthantverkare i textil, läder m.m.

                  7319

                  Övriga konsthantverkare m.fl.

            732.   Grafiker

                  7321

                  Prepressoperatörer

                  7322

                  Tryckare

                  7323

                  Bokbindare m.fl.

            74.   Installations- och servicearbete inom el och elektronik
      741.   Starkströmselektriker

                  7411

                  Installations- och serviceelektriker

                  7412

                  Industrielektriker

                  7413

                  Distributionselektriker

            742.   Installatörer och reparatörer, elektronik och teleteknik

                  7421

                  Elektronikreparatörer m.fl.

                  7422

                  Kommunikationselektriker

            75.   Annat hantverksarbete inom livsmedel, trä, textil m.m.
      751.   Livsmedelsarbetare m.fl.

                  7511

                  Slaktare, styckare m.fl

                  7512

                  Bagare och konditorer

                  7513

                  Livsmedelsarbetare, mejeriprodukter

                  7514

                  Frukt- och grönsaksberedare

                  7515

                  Provsmakare och kvalitetsbedömare

                  7516

                  Tobaksberedare och tillverkare av tobaksvaror

            752.   Möbelsnickare, modellsnickare m.fl.

                  7521

                  Ytbehandlare, trä

                  7522

                  Möbelsnickare m.fl.

                  7523

                  Trämaskinställare och trämaskinskötare

            753.   Skräddare, tillskärare, tapetserare m.fl

                  7531

                  Skräddare, modister, körsnärer och ateljésömmerskor

                  7532

                  Tillskärare

                  7533

                  Sömmare

                  7534

                  Tapetserare

                  7535

                  Garvare och skinnberedare

                  7536

                  Skomakare m.fl.

            754.   Andra hantverksarbetare

                  7541

                  Dykare

                  7542

                  Bergsprängare

                  7543

                  Produkttestare och kvalitetsbedömare (utom drycker och livsmedel)

                  7544

                  Skadedjurssanerare m.fl.

                  7549

                  Övriga hantverksarbetare

            8.   Process- och maskinoperatörsarbete, transportarbete m.m.

      81.   Process- och maskinoperatörsarbete
      811.   Malmförädlingsoperatörer, brunnsborrare m.fl.

                  8111

                  Gruv- och stenbrottsarbetare

                  8112

                  Processoperatörer, stenkross- och malmförädlingsanläggning

                  8113

                  Brunnsborrare m.fl.

                  8114

                  Maskinoperatörer, cement-, sten- och betongvaror

            812.   Processoperatörer vid stål-och metallverk

                  8121

                  Processoperatörer vid stål- och metallverk

                  8122

                  Maskinoperatörer, ytbehandling

            813.   Maskinoperatörer, kemiska och farmaceutiska produkter m.m.

                  8131

                  Maskinoperatörer, kemiska och farmaceutiska produkter

                  8132

                  Maskinoperatörer, fotografiska produkter

            814.   Maskinoperatörer, gummi- och plastindustri m.m.

                  8141

                  Maskinoperatörer, gummiindustri

                  8142

                  Maskinoperatörer, plastindustri

                  8143

                  Maskinoperatörer, pappersvaruindustri

            815.   Maskinoperatörer, textil-, skinn- och läderindustri

                  8151

                  Maskinoperatörer, garnberedning

                  8152

                  Maskinoperatörer, vävning och stickning

                  8153

                  Symaskinoperatörer

                  8154

                  Maskinoperatörer, blekning, färgning m.m.

                  8155

                  Maskinoperatörer, pälsskinnsberedning, garvning

                  8156

                  Maskinoperatörer, skoindustri m.m.

                  8157

                  Maskinoperatörer, tvätteri

                  8159

                  Övriga maskinoperatörer, textil-, skinn- och läderindustri

            816.   Maskinoperatörer, livsmedelsindustri m.m.

                  8160

                  Maskinoperatörer, livsmedelsindustri m.m.

            817.   Processoperatörer, trä- och pappersindustri

                  8171

                  Processoperatörer, pappersmassa, papper

                  8172

                  Sågverksoperatörer

            818.   Andra process- och maskinoperatörer

                  8181

                  Processoperatörer, glas och keramiska produkter

                  8182

                  Ångmaskinister

                  8183

                  Maskinoperatörer, packning, påfyllning och märkning

                  8189

                  Övriga process- och maskinoperatörer

            82.   Monteringsarbete
      821.   Montörer

                  8211

                  Fordonsmontörer m.fl.

                  8212

                  Montörer, elektrisk och elektronisk utrustning

                  8219

                  Övriga montörer

            83.   Transport- och maskinförararbete
      831.   Lokförare m.fl.

                  8311

                  Lokförare

                  8312

                  Bangårdspersonal

            832.   Bil- och motorcykelförare

                  8321

                  Motorcykelförare

                  8322

                  Bil- och taxiförare

            833.   Lastbils- och bussförare

                  8331

                  Buss- och spårvagnsförare

                  8332

                  Lastbils- och långtradarförare

            834.   Maskinförare

                  8341

                  Förare av jordbruks- och skogsmaskiner

                  8342

                  Anläggningsmaskinförare m.fl.

                  8343

                  Kranförare m.fl.

                  8344

                  Truckförare

            835.   Däckspersonal

                  8350

                  Däckspersonal

            9.   Arbete utan krav på särskild yrkesutbildning

      91.   Städarbete m.m.
      911.   Städare i privata hem, på hotell och kontor m.m.

                  9111

                  Hembiträden m.fl.

                  9112

                  Hotell- och kontorsstädare m.fl.

            912.   Andra rengöringsarbetare

                  9121

                  Tvättare och strykare

                  9122

                  Biltvättare

                  9123

                  Fönsterputsare

                  9129

                  Övriga rengöringsarbetare

            92.   Arbete utan krav på särskild yrkesutbildning inom jordbruk, skogsbruk och fiske
      921.   Medhjälpare inom jordbruk, skogsbruk och fiske

                  9211

                  Medhjälpare, växtodling

                  9212

                  Medhjälpare, djuruppfödning

                  9213

                  Medhjälpare, växtodling och djuruppfödning, blandad drift

                  9214

                  Medhjälpare, trädgårdsodling

                  9215

                  Medhjälpare, skogbruk

                  9216

                  Medhjälpare, fiske och vattenbruk

            93.   Arbete utan krav på särskild yrkesutbildning inom gruvdrift, tillverkning, byggverksamhet och transport
      931.   Grovarbetare inom gruvdrift och byggverksamhet

                  9311

                  Gruvarbetare, gruvor och stenbrott

                  9312

                  Grovarbetare, anläggningsverksamhet

                  9313

                  Grovarbetare, byggnadsverksamhet

            932.   Handpaketerare och andra fabriksarbetare

                  9321

                  Handpaketerare

                  9329

                  Övriga fabriksarbetare

            933.   Godshanterare m.fl.

                  9331

                  Cykelförare

                  9332

                  Förare av djurdragna fordon

                  9333

                  Godshanterare

                  9334

                  Varupåfyllare

            94.   Köks- och restaurangarbete
      941.   Köks- och restaurangbiträden m.fl.

                  9411

                  Snabbmatskockar och pizzabagare

                  9412

                  Köksbiträden

            95.   Gatuförsäljning m.m.
      951.   Skoputsare m.fl.

                  9510

                  Skoputsare m.fl.

            952.   Ambulerande gatuförsäljare (utom mat)

                  9520

                  Ambulerande gatuförsäljare (utom mat)

            96.   Annat arbete utan krav på särskild yrkesutbildning
      961.   Renhållningsarbetare

                  9611

                  Renhållnings- och återvinningsarbetare

                  9612

                  Avfallssorterare

                  9613

                  Gatsopare m.fl.

            962.   Tidningsdistributörer, mätaravläsare m.fl.

                  9621

                  Reklam- och tidningsdistributörer m.fl.

                  9622

                  Diversearbetare

                  9623

                  Mätaravläsare

                  9624

                  Vattenhämtare och vedinsamlare

                  9629

                  Övriga tidningsdistributörer, mätaravläsare m.fl.

            0.   Militärt arbete

      01.   Arbete som officerare
      011.   Officerare

                  0110

                  Officerare

            02.   Arbete som underofficerare
      021.   Underofficerare

                  0210

                  Underofficerare

            03.   Övrigt militärt arbete
      031.   Övrig militärpersonal

                  0310

                  Övrig militärpersonal


title: Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Bulgariens nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Bulgariens uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014

text:
               15.7.2011

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 209/5

         RÅDETS REKOMMENDATION
   av den 12 juli 2011
   om Bulgariens nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Bulgariens uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014
   2011/C 209/02
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,
   med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,
   med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,
   med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,
   efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och
   av följande skäl:

               (1)

               Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin. Denna strategi bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att stimulera Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft.

               (2)

               Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 antog rådet ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

               (3)

               Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, varigenom en ny era av ekonomisk styrning i EU och den första europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning inleddes, med förankring i Europa 2020-strategin.

               (4)

               Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för konsolidering av de offentliga finanserna och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och den 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga tillväxtöversikt). Det underströk behovet av att prioritera återställandet av sunda offentliga finanser och hållbar finanspolitik, minskad arbetslöshet genom arbetsmarknadsreformer och nya insatser för att öka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omsätta dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

               (5)

               Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

               (6)

               Den 15 april 2011 lade Bulgarien fram 2011 års uppdatering av konvergensprogrammet, omfattande perioden 2011–2014, och sitt nationella reformprogram för 2011. För att kunna beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de granskats samtidigt.

               (7)

               I och med den ekonomiska krisen avbröts en period av kraftig tillväxt understödd av ett betydande inflöde av utländska direktinvesteringar och en stark kreditexpansion. BNP ökade på nytt andra halvåret 2010, efter att ha minskat kumulativt med 7,1 % från högsta till lägsta nivå, vilket medförde i det närmaste nolltillväxt i reala termer under 2010. De viktigaste tillväxtmotorerna var en kraftig exportuppgång och lagerpåfyllning. Den offentliga sektorns finanser gick från ett överskott före krisen till ett underskott på 4,7 % av BNP under 2009 och 3,2 % av BNP under 2010. Samtidigt som produktionen och sysselsättningen ökade inom exportindustrin, hämmades återhämtningen under det gångna året av en dämpad aktivitet i byggbranschen, fastighetsbranschen och detaljhandeln. Sysselsättningen fick ta den värsta stöten av produktionsminskningen, med en förlust av 358 000 arbetstillfällen sedan högstanivån 2008. Som ett resultat av detta ökade arbetslösheten flera procentenheter till 10,2 % 2010, och sysselsättningen förväntas på medellång sikt inte återgå till den nivå som rådde före krisen.

               (8)

               Baserat på en bedömning av det uppdaterade konvergensprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för de finanspolitiska beräkningarna bygger på mer optimistiska tillväxtberäkningar än kommissionens prognos. I det uppdaterade konvergensprogrammet förutses visserligen en korrigering av det alltför stora offentliga underskottet under 2011 i enlighet med rådets rekommendation av den 13 juli 2010, samt ytterligare minskningar därefter. Under 2010 gjordes en betydande korrigering av de offentliga finanserna i början av programperioden på över 2 procentenheter i strukturella termer, och därefter ligger den finanspolitiska korrigeringen för 2011 långt under den rekommenderade korrigeringen på minst 0,75 % av BNP, men i genomsnitt för hela perioden för förfarandet vid alltför stora underskott ligger den finanspolitiska korrigeringen fortfarande över 1 % av BNP. Uppdateringen innehåller inte tillräckligt detaljerade upplysningar om de finanspolitiska åtgärder som planeras för att uppnå de finanspolitiska målen 2012–2014. Det nedskrivna målet på medellång sikt om ett strukturellt underskott på 0,6 % av BNP för 2014 är också ambitiösare än den erfordrade miniminivån. Detta återspeglar målen i stabilitets- och tillväxtpakten och beräknas kunna uppnås i slutet av konvergensprogramperioden (2014). Den planerade årliga genomsnittliga finanspolitiska ansträngningen i strukturella termer under perioden 2012-2014, efter den planerade korrigeringen av det alltför stora underskottet under 2011, ligger lång under den rekommenderade årliga miniminivån i strukturella termer på 0,5 % av BNP. Med beaktande av de successivt förbättrade ekonomiska utsikterna bör syftet med konvergensprogrammet vara att påskynda uppnåendet av målet på medellång sikt. Om en försiktig uppskattning av den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt görs, och denna jämförs med den förväntade ökningen av budgetutgifterna 2012–2013, tycks nämnda förväntade ökning vara något optimistisk, vilket innebär en risk för de offentliga finanserna i strukturella termer på medellång sikt.

               (9)

               Om det alltför stora underskottet korrigeras senast i slutet av 2011 kommer detta att bidra till att återskapa förtroendet och stärka trovärdigheten hos regeringens politik. På medellång sikt är det viktigt att målet om en litet strukturellt underskott på 0,6 % av BNP uppnås för att garantera ett finanspolitiskt stöd till den befintliga penningpolitiken. Konsolideringen av finanspolitiken försvåras dock av ineffektivitet i den offentliga sektorn, vilket kan leda till ett betydande utgiftstryck samtidigt som budgetintäkterna sannolikt kommer att vara strukturellt sett lägre än under de år av högkonjunktur som föregick krisen. Därför krävs det ambitiösa reformer av de offentliga finanserna för att den finanspolitiska korrigeringen ska kunna genomföras och för att garantera finansiering av nödvändiga strukturella reformer, bl.a. den medfinansiering som krävs för projekt med EU-stöd.

               (10)

               Bulgariens finanspolitiska resultat var relativt goda i den gynnsamma ekonomiska kontext som rådde före krisen. De finanspolitiska målen nåddes konsekvent, och betydande finanspolitiska buffertar ackumulerades. På grund av den ekonomiska krisen uppstod 2009 för första gången på många år ett budgetunderskott och man bröt mot regeln om att budgeten ska vara balanserad eller ha ett överskott och att de offentliga utgifterna ska understiga 40 % av BNP. Detta hängde delvis samman med svagheter i planeringen och kontrollen av utgifter. Det återspeglade vidare det faktum att de icke förutsebara inkomsterna från den blomstrande ekonomiska aktiviteten före krisen användes till att finansiera ett relativt kraftig ökat antal tillfälliga insatser och sänkta socialförsäkringsavgifter. För att åtgärda dessa problem tog myndigheterna ett flertal initiativ för att förbättra planeringen och kontrollen av utgifterna och rapporteringssystemen, bl.a. antogs ett omfattande lagstiftningspaket för att skärpa de finanspolitiska reglerna och stärka det finanspolitiska ramverket på medellång sikt. Detta förväntas öka budgetdisciplinen och förutsägbarheten hos politiken, minska den makroekonomiska instabiliteten och se till att politiken blir mindre konjunkturförstärkande. I enlighet med kommissionens senaste utvärdering verkar risken med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt vara medelstor.

               (11)

               De år av högkonjunktur som föregick krisen kännetecknades av en kraftigt ökad arbetskraftsbrist och stora löneökningar, som överträffade produktivitetsökningen. Detta ledde till en ökning av den genomsnittliga lönenivån, som därmed närmade sig EU-genomsnittet. Under det fjärde kvartalet 2007 var löneökningarna som störst och uppgick till 20 %. Efter konjunkturnedgången har lönerna börjat minska, även om löneökningarna förblev relativt höga och uppgick till nästan 10 % 2010 för anställda med anställningsavtal (omkring 65 % av arbetskraften).

               (12)

               Förekomsten av hinder för deltagande på arbetsmarknaden återspeglar delvis bristen på lämpligt riktade och skräddarsydda arbetsmarknadspolitiska åtgärder och ineffektiva och otillräckligt finansierade arbetsförmedlingar. De offentliga tjänsterna på områdena aktivering av arbetslösa, arbetsförmedling och omskolning är av dålig kvalitet. Den bristande kapaciteten att övervaka programmen och utvärdera programresultaten behöver förstärkas ytterligare i syfte att förbättra utformningen av politiken. Såsom påpekades i en rapport nyligen som utarbetats på uppdrag av ministeriet för arbetsmarknads- och socialpolitik (”utvärdering av nettoeffekterna av aktiva arbetsmarknadsåtgärder”), skulle mer individanpassade och högkvalitativa tjänster och en bättre infrastruktur i fråga om arbetsförmedlingar vara effektivare för att hjälpa de arbetslösa att hitta ett jobb.

               (13)

               Den ekonomiska krisen fortsätter att påverka arbetsmarknaden. Arbetslösheten har ökat från 5,4 % 2008 till 10,2 % 2010, och nådde 23,2 % bland unga (15–24 år) 2010. Krisen drabbade i synnerhet dem med låga kvalifikationer (inklusive en stor del av den romska minoriteten), som utgör nästan 70 % av de arbetslösa. Andelen långtidsarbetslösa (46 % 2010) är högre än EU-genomsnittet (40 % 2010), och det finns en risk att denna typ av arbetslöshet blir strukturell. Förvärvsfrekvensen hos unga har konsekvent legat på under två tredjedelar av EU-genomsnittet (29,5 % 2009; EU: 43,8 %). Sysselsättningsgraden för unga var 24,8 % 2009 (35,2 % i EU). Bulgarien har även den högsta andelen unga som varken följer en utbildning eller arbetar (19,5 % av unga mellan 15 och 24 år). En av de största hindren för ungas deltagande på arbetsmarknaden är bristen på möjligheter att kombinera utbildning och arbete, särskilt praktiktjänstgöring och lärlingsplatser inom deras studieområde, vilket underlättar inträdet på arbetsmarknaden.

               (14)

               Trots att andelen personer med avslutad utbildning ligger över genomsnittet, är andelen personer i Bulgarien med dålig läs- och räkneförmåga över 40 %. Detta visar att det finns utrymme för förbättringar i utbildningssystemet, för att bättre anpassa detta till behovet på arbetsmarknaden. Lagen om förskole- och skolutbildning, som är under utarbetande och som bygger vidare på de positiva resultaten från den nyligen genomförda reformen för decentralisering av skolsystemet, förväntas erbjuda vissa lösningar på hur systemet kan stärkas, bland annat i fråga om ekonomiskt oberoende, deltagandegrad i förskoleutbildning och extern utvärdering, samt säkerställande av ansvarighet. Andelen elever som slutar skolan i förtid (14,7 % 2009) ligger nära EU-genomsnittet, men bland Romerna är den särskilt hög (uppskattningsvis 43 % 2008). Andelen personer med eftergymnasial utbildning (27,9 % 2009) ligger under EU-genomsnittet (32,2 %). Bulgarien har kraftigt senarelagt sin reform av den högre utbildningen. Den nya lagen om högre utbildning, som lades fram redan 2010 men därefter drogs tillbaka, kommer om den antas att utgöra ett viktigt steg för att tillfredställa reformbehoven.

               (15)

               Pensionsreformen som det fattades beslut om 2010, är inte kopplad till den förväntade livslängden eller situationen inom hälso- och sjukvården och långvården. Reformen genomförs 2011–2026, och huvuddelen av åtgärderna inleds under andra halvan av perioden, vilket kan innebära en risk för både genomförandet och hållbarheten hos den första pelaren i pensionssystemet.

               (16)

               Bulgariens invånare är fattigare än EU-genomsnittet (41,9 % av befolkningen är utsatt för allvarlig materiell fattigdom, jämfört med 8,1 % i EU) Omkring 66 % av de äldre löper risk att drabbas av fattigdom, vilket är avsevärt högre än EU-genomsnittet. Det finns tecken på att levnadsvillkoren har försämrats under de senaste två åren. Huruvida man uppnår det nationella reformprogrammets mål om minskad fattigdom är, med beaktande av den demografiska situationen, i stor utsträckning beroende av att de politiska åtgärderna till förmån för äldre arbetstagare och missgynnade personer utformas på ett lämpligt sätt och de sociala transfereringar är adekvata. I det nationella reformprogrammet aviseras att en operativ strategi för integrering av Romerna (uppskattningsvis 10 % av befolkningen) ska utarbetas för att ta sig an de många hinder som finns inom sysselsättning, utbildning, hälso- och sjukvård och bostäder inom ramen för en enda övergripande handlingsplan.

               (17)

               Ineffektiviteten hos de offentliga tjänsterna är ett hinder för ekonomisk tillväxt. Trots den rationalisering av den offentliga förvaltningen som gjorts nyligen inom ramen för reformen har inget gjorts för att höja kompetensen hos personalen och öka kapaciteten i centrala myndighetsfunktioner. Bulgarien har mycket låg spridning av fast bredband – 14,9 % vilket är näst lägst i EU och även begränsar införandet av tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg.

               (18)

               Andelen oegentligheter i samband med offentlig upphandling uppgår till 60 % av alla förfaranden som kontrollerats och är till och med högre vid stora offentliga infrastrukturprojekt, där myndigheterna är skyldiga att göra en förhandskontroll. Den statliga finansinspektionen har sett sin kapacitet skäras ned kraftigt under 2006, och som ett resultat av detta utförde den endast efterhandskontroller i 12 % av alla offentliga upphandlingsförfaranden 2009. Ändringar av lagen om offentlig upphandling och lagen om offentlig finansinspektion godkändes nyligen av Ministerrådet och skickades vidare för behandling enligt det parlamentariska förfarandet.

               (19)

               Bulgariens ekonomi är en av de mest energiintensiva i hela EU. Ett tydligt exempel är bostadsuppvärmningen, där dåligt underhållna fastigheter med många lägenheter står för huvuddelen av problemet. Tack vare de ändringar som gjort nyligen i reglerna om stödberättigande har möjligheten uppkommit att utnyttja EU:s strukturfonder för att stödja investeringar i energieffektivitet. Få investeringar har gjorts, medan inkomsterna från energi- och transportskatter har fallit i förhållande till BNP och även i förhållande till skatten på arbete, vilken ligger klart över EU-genomsnittet. Tillträdet till energimarknaden hindras av begränsad konkurrens och dolda prissättningsmekanismer.

               (20)

               Bulgarien har gjort flera åtaganden inom europluspakten. På det finanspolitiska området anges i åtagandena att hållbarheten i de offentliga finanserna kommer att understödjas av pensionsreformsåtgärder, av insatser för att garantera resultatbaserade löner i offentliga sektorn genom att frysa pensionerna och lönerna fram till 2013, och av en förstärkning av landets finanspolitiska ramverk genom antagande av en ekonomisk stabilitetspakt som inkluderar bindande numeriskt angivna finanspolitiska regler. För att främja sysselsättningen kommer åtgärder att vidtas för att minska andelen svart arbetet och öka deltagande på arbetsmarknaden. De konkurrenskraftshöjande åtgärderna inriktas på att minska de administrativa bördorna och öka e-förvaltningen, öka tillträdet till utbildning och förbättra resultaten inom utbildningssystemet. De ovanstående åtagandena gäller tre av paktens fyra områden, varvid finanssektorn lämnas utan beaktande. Åtagandena utgör en fortsättning på den bredare reformagenda som beskrivs i landets stabilitets- och konvergensprogram och nationella reformprogram, och en intensifiering av arbetet med de pågående reformprojekten på områdena finanspolitisk styrning, offentlig förvaltning och utbildning. Åtagandena inom europluspakten har bedömts och beaktats i rekommendationerna.

               (21)

               Kommissionen har granskat konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet, och åtagandena inom ramen för europluspakten. Den har beaktat inte bara programmens och åtagandenas relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Bulgarien utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Den anser att efter en betydande korrigering av de offentliga finanserna i början av programperioden 2010, bör planerna för konsolidering av de offentliga finanserna 2011 genomföras som planerat och underskottet fås ned under referensvärdet på 3 % i linje med rådets rekommendation av den 13 juli 2011. Uppdateringen innehåller inte tillräckligt detaljerade upplysningar om de finanspolitiska åtgärder som planeras för att uppnå de finanspolitiska målen 2012–2014, och uppnåendet av målet på medellång sikt skulle ha kunnat påskyndats. Förstärkningen av landets finanspolitiska ramverk kommer att förankra budgetdisciplinen och garantera trovärdighet och tillförlitlighet hos regeringens politik på medellång sikt. Ytterligare åtgärder bör också vidtas för att stärka konkurrenskraften, hjälpa människor att hitta jobb, skydda de mest utsatta grupperna som stöter på många hinder, stärka förmågan hos den offentliga förvaltningen och tillsynsorganen, öka resurseffektiviteten och öppna fler möjligheter till investeringar och tillväxt.

               (22)

               Mot bakgrund av denna bedömning, och med beaktande av rådets rekommendation enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt av den 13 juli 2010, har rådet granskat Bulgariens uppdaterade konvergensprogram för 2011 och dess ståndpunkt (3) speglas bland annat i rekommendationernas punkter 1 och 2 nedan. Med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2011 har rådet granskat Bulgariens nationella reformprogram.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS att Bulgarien vidtar åtgärder under perioden 2011–2012 i enlighet med följande punkter:

               1.

               Fortsätta med ett effektivt genomförande av budgeten för att korrigera det alltför stora underskottet 2011 i enlighet med rådets rekommendation av den 13 juli 2011 med anledning av förfarandet vid alltför stora underskott. Närmare specificera de åtgärder som understödjer den finanspolitiska strategin för 2012–2014. Utnyttja den pågående ekonomiska återhämtningen för att påskynda den finanspolitiska korrigeringen mot målet på medellång sikt, främst genom att hålla utgiftsökningen i linje med tillväxtpotentialen på medellång sikt, och samtidigt öka de tillväxtfrämjande offentliga utgifterna.

               2.

               Vidta åtgärder för att förbättra förutsebarheten hos budgetplaneringen och dess genomförande, även bokföringsmässigt, särskilt genom att stärka den finanspolitiska styrningen. För detta ändamål utforma och införa bindande regler för de offentliga finanserna och ett väldefinierat finanspolitiska regelverk på medellång sikt som garanterar insyn på alla förvaltningsnivåer.

               3.

               Genomföra de åtgärder som överenskommits mellan arbetsmarknadens parter enligt den pågående reformen av pensionssystemet, påskynda vissa nyckelåtdärder som skulle kunna bidra till att höja den faktiska pensionsåldern och minska tidiga avgångar, till exempel genom att gradvis öka sociala förmåner i förhållande till anställningslängd, och förstärka åtgärderna för att hjälpa äldre arbetstagare att stanna kvar i arbetslivet under längre tid.

               4.

               I samråd med arbetsmarknadsparterna och i överensstämmelse med nationell praxis främja en politik som garanterar att löneökningarna bättre återspeglar produktivitetsutvecklingen och upprätthålla konkurrensförmågan.

               5.

               Vidta åtgärder för att bekämpa fattigdom och främja social integration, särskilt bland utsatta grupper som stöter på många hinder. Modernisera de offentliga arbetsförmedlingarna för att öka deras förmåga att matcha kompetensprofiler med efterfrågan på arbetsmarknaden, och inrikta stödet på unga med låga kvalifikationer. Driva på arbetet med utbildningsreformen genom att anta lagen om förskole- och skolutbildning och en ny lag om högre utbildning senast i mitten av 2012.

               6.

               Intensifiera insatserna för att öka den adminstrativa kapaciteten hos centrala myndighetsfunktioner och regleringsmyndigheter för att de offentliga tjänsterna på ett effektivare sätt ska uppfylla medborgarnas och företagens behov. Införa åtgärder för att kontrollera den offentliga upphandlingen utifrån riskbedömningar, stärka myndigheternas kapacitet att förhindra överträdelser och vidta sanktioner mot sådana, för att förbättra kvaliteten och kostnadseffektiviteten hos utnyttjandet av de offentliga medlen.

               7.

               Undanröja hindren för marknadstillträde, arrangemang för garanterade vinster och priskontroller, och garantera fullt oberoende för Bulgariens energitillsynsmyndighet, för att öppna upp el- och gasmarknaderna för ökad konkurrens. Införa incitament att förbättra energieffektivitet hos byggnader.

      Utfärdad i Bryssel den 12 juli 2011.

            På rådets vägnar

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

            Ordförande

      (1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Bibehålls för 2011 genom rådets beslut 2011/308/EU av den 19 maj 2011 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 138, 26.5.2011, s. 56).

      (3)  Enligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.


title: Rådets rekommendation av den 12 juli 2016 om Estlands nationella reformprogram 2016, med avgivande av rådets yttrande om Estlands stabilitetsprogram 2016

text:
               18.8.2016

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 299/45

         RÅDETS REKOMMENDATION
   av den 12 juli 2016
   om Estlands nationella reformprogram 2016, med avgivande av rådets yttrande om Estlands stabilitetsprogram 2016
   (2016/C 299/11)
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,
   med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,
   med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,
   med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,
   med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,
   med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,
   med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,
   med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och
   av följande skäl:

               (1)

               Den 26 november 2015 antog kommissionen den årliga tillväxtöversikten, som inledde 2016 års europeiska planeringstermin för samordning av den ekonomiska politiken. Prioriteringarna i den årliga tillväxtöversikten godkändes av Europeiska rådet den 17–18 mars 2016. Den 26 november 2015 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), rapporten om förvarningsmekanismen, där det angavs att Estland var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken för euroområdet. Den rekommendationen godkändes av Europeiska rådet den 18–19 februari 2016 och antogs av rådet den 8 mars 2016 (3). Med tanke på att ekonomierna i den ekonomiska och monetära unionen är tätt sammanvävda bör Estland, i egenskap av ett land som har euron som valuta, se till att dessa rekommendationer genomförs fullständigt och i tid.

               (2)

               Landsrapporten 2016 för Estland offentliggjordes den 26 februari 2016. Den innehöll en bedömning av hur väl Estland hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som antogs av rådet den 14 juli 2015 och med sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också den fördjupade granskning som föreskrivs i artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011. Den 8 mars 2016 lade kommissionen fram resultatet av den fördjupade granskningen. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Estland inte har makroekonomiska obalanser.

               (3)

               Den 28 april 2016 lade Estland fram sitt stabilitetsprogram för 2016 och den 10 mars 2016 sitt nationella reformprogram för samma år. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes samband ska kunna tas i beaktande.

               (4)

               Vid programplaneringen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna för 2014–2020 har relevanta landsspecifika rekommendationer beaktats. Enligt artikel 23 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (4) får kommissionen begära att en medlemsstat ska se över och föreslå ändringar av sin partnerskapsöverenskommelse och av relevanta program när så krävs för att stödja genomförandet av relevanta rekommendationer från rådet. Kommissionen har i riktlinjerna för tillämpning av åtgärder som sammanlänkar effektiva europeiska struktur- och investeringsfonder med sund ekonomisk styrning beskrivit närmare hur den kommer att tillämpa denna bestämmelse.

               (5)

               Estland omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. I stabilitetsprogrammet för 2016 förutser regeringen ett totalt underskott på cirka 0,5 % av BNP under 2016–2018 som därefter övergår i budgetbalans. I strukturella termer uppnår Estland det medelfristiga budgetmålet – ett strukturellt saldo – under hela programperioden. Enligt stabilitetsprogrammet förväntas den offentliga skuldkvoten ligga kvar på ungefär 10 % av BNP under 2017 och därefter minska till ungefär 9,5 % av BNP under 2020. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa finanspolitiska prognoser är realistiskt för 2016 men optimistiskt för 2017. Enligt kommissionens vårprognos 2016 beräknas det strukturella saldot utvecklas från ett överskott på 0,6 % av BNP under 2015 till budgetbalans 2016 och ett litet underskott på 0,2 % av BNP 2017, vilket kan anses ligga nära det medelfristiga budgetmålet. Ytterligare avvikelser kommer att bedömas mot bakgrund av kravet på att det strukturella saldot ska vara i nivå med det medelfristiga budgetmålet. Rådet anser, på grundval av sin bedömning av stabilitetsprogrammet och kommissionens vårprognos 2016, att Estland kan förväntas följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler.

               (6)

               Estland har vidtagit betydande åtgärder för att öka deltagandet på arbetsmarknaden, bland annat genom arbetskapacitetsreformen. Reformen trädde i kraft i januari 2016 och kommer att genomföras fullt ut från och med januari 2017, och den kommer att leda till att det totala arbetskraftsutbudet ökar. Det kommer att vara en utmaning att hjälpa personer som stått utanför arbetsmarknaden under en längre tid att återintegreras. Nya aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder håller på att införas för att hjälpa de personer som omfattas av arbetskapacitetsreformen att komma in och stanna kvar på arbetsmarknaden, och bidragssystemet har också ändrats.

               (7)

               Estland har vidtagit åtgärder för att öka incitamenten till arbete genom att minska skattetrycket på arbete för alla inkomstgrupper, inbegripet låginkomsttagare. Detta kan ha bidragit till att man i Estland har en lägre arbetslöshet och en högre sysselsättningsgrad för lågutbildade personer än genomsnittet i EU. Till de åtgärder som redan antagits hör en ytterligare skatteåterbäring för låginkomsttagare som enligt planerna ska införas 2017. Detta leder dock till höga effektiva marginalskattesatser, vilket kan skapa låglönefällor och uppmuntra svarta löner. Det går inte att säga vilka effekter dessa åtgärder får innan de har utvärderats.

               (8)

               Genomförandet av strategin för livslångt lärande 2020 samt yrkesutbildningsprogrammet 2015–2018 har bidragit till ett ökat deltagande i yrkesutbildning och till en utbildning som är mer relevant för arbetsmarknaden. Andelen studerande som deltar i lärlingsutbildning förväntas öka, men antalet avhopp inom yrkesutbildningen är fortfarande ett problem.

               (9)

               Det råder fortfarande brist på platser i förskoleverksamheten och barnomsorgen för 0–3-åringar, men situationen håller på att förbättras och ytterligare platser skapas varje år.

               (10)

               Löneskillnaderna mellan män och kvinnor i Estland var 28,3 % år 2014, vilket är högst i unionen. Detta innebär en risk för att kvinnors potential inte utnyttjas fullt ut. Löneskillnaderna beror bland annat på den könsuppdelade arbetsmarknaden inom vissa yrken och branscher, den bristande insynen i lönebildningen i den privata sektorn och kvinnors längre avbrott i karriären på grund av omsorgsansvar. Regeringen har tillkännagett en rad åtgärder för att utjämna löneskillnaderna mellan kvinnor och män. De planerade åtgärderna har ännu inte antagits eller genomförts, men de handlar bland annat om att förbättra insamlingen av uppgifter, ge yrkesinspektionerna i uppdrag att övervaka hur arbetsgivare tillämpar likalönsprincipen, främja insynen i lönebildningen, ge fäder incitament att ta ut en del av föräldraledigheten och öka tillgången till barnomsorg. Planen för social trygghet 2016–2023 innehåller jämställdhetsmål samt åtgärder mot könsuppdelningen på arbetsmarknaden och mot stereotypa föreställningar. Man planerar även åtgärder för att lätta på omsorgsansvaret i familjerna och få ut omsorgsgivare på arbetsmarknaden, vilket förväntas få positiva effekter för kvinnors deltagande på arbetsmarknaden.

               (11)

               I Estland kan inte alla kommuner garantera tillgång till offentliga tjänster, och tillhandahållandet av högkvalitativa lokala tjänster på områden som transport, utbildning, långvarig vård och omsorg för äldre samt andra sociala tjänster är fortfarande en utmaning. I mars 2016 överlämnade regeringen ett utkast till lag om förvaltningsreform till parlamentet för att bana väg för reform av den lokala förvaltningen. Reformen kommer att innebära både frivilliga och offentligt initierade sammanslagningar i syfte att erbjuda tillgängliga och högkvalitativa tjänster och säkerställa en effektivare och mer kompetent förvaltning. I den ändrade lagen om social trygghet fastställs minimikrav för nio sociala tjänster, men genomförandet av den är osäkert på grund av bristerna i de tjänster som tillhandahålls av kommunerna. Förslaget till reform av den lokala förvaltningen har ännu inte antagits.

               (12)

               Andelen privata och offentliga investeringar i förhållande till BNP i Estland är bland de högsta. Vissa utmaningar kvarstår dock, och investeringsklimatet i landet behöver förbättras ytterligare. Estland har vidtagit åtgärder för att genomföra forsknings-, utvecklings- och innovationsstrategin ”Ett kunskapsbaserat Estland” och tillväxtstrategin för entreprenörskap, som tillsammans utgör landets ram för smart specialisering. Säkerställande av goda synergier mellan dessa strategier kan bidra till att främja privata investeringar i forskning, utveckling och innovation, särskilt med tanke på att företagens investeringar i forskning och teknik minskade till 0,6 % av BNP 2014, och Estland kommer sannolikt inte nå att sitt mål för forskning, utveckling och innovation, dvs. 3 % av BNP till 2020. Bara ett fåtal företag samarbetar med forskningsinstitutioner och antalet patentansökningar är därför lågt. Under de senaste åren verkar dessutom industrivaruexportens struktur ha skiftat till mindre värdefulla varor. Brist på arbetskraft och kompetens kan utgöra ett hinder för ökande investeringar i högteknologibranscher.

               (13)

               Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen gjort en omfattande analys av Estlands ekonomiska politik och offentliggjort den i 2016 års landsrapport. Kommissionen har också bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet samt uppföljningen av de rekommendationer Estland har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara programmens relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Estland utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1 och 2 nedan.

               (14)

               Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet, och anser att Estland förväntas följa stabilitets- och tillväxtpakten.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Estland att under 2016–2017 vidta följande åtgärder:

               1.

               Säkerställa tillhandahållande av och tillgång till högkvalitativa offentliga tjänster på lokal nivå, framför allt sociala tjänster, bland annat genom att anta och genomföra en reform av den lokala förvaltningen. Anta och genomföra åtgärder för att minska löneskillnaderna mellan könen, inbegripet de som anges i planen för social trygghet.

               2.

               Främja privata investeringar i forskning, utveckling och innovation bland annat genom att stärka samarbetet mellan universitet och företag.

      Utfärdad i Bryssel den 12 juli 2016.

            På rådets vägnar

         P. KAŽIMÍR

            Ordförande

      (1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  EUT C 96, 11.3.2016, s. 1.

      (4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).