title: Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Lettlands nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Lettlands uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014

text:
               21.7.2011

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 215/8

         RÅDETS REKOMMENDATION
   av den 12 juli 2011
   om Lettlands nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Lettlands uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014
   2011/C 215/03
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,
   med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,
   med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,
   med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,
   efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och
   av följande skäl:

               (1)

               Den 20 januari 2009 antog rådet beslut 2009/290/EG (2) om att ge Lettland ett medelfristigt ekonomiskt stöd för en period av tre år enligt artikel 143 i fördraget. I det åtföljande samförståndsavtal som undertecknades den 28 januari 2009 och dess successiva tillägg fastställs de villkor för den ekonomiska politiken som ligger till grund för utbetalningen av det ekonomiska stödet. Beslut 2009/290/EG ändrades den 13 juli 2009 genom rådets beslut 2009/592/EG (3). Det senaste tillägget till samförståndsavtalet undertecknades i juni 2011.

               (2)

               Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin. Denna strategi bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att stimulera EU:s potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft.

               (3)

               Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (4), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

               (4)

               Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, varigenom en ny era av ekonomisk styrning i EU och den första europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning inleddes, med förankring i Europa 2020-strategin.

               (5)

               Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för konsolidering av de offentliga finanserna och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och den 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga tillväxtöversikt). Europeiska rådet underströk behovet av att ge prioritet åt att sanera budgetarna och återställa hållbara offentliga finanser, minska arbetslösheten genom arbetsmarknadsreformer och göra nya insatser för att öka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omsätta dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

               (6)

               Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. Lettlands konvergensprogram och det nationella reformprogrammet innehåller allmänna hänvisningar till europluspakten. I en skrivelse som skickades till Europeiska rådet den 17 maj 2011 framhålls specifika åtaganden och åtgärder för 2011 som ingår i programmen, som är förenliga med europluspaktens mål.

               (7)

               Den 29 april 2011 lade Lettland fram 2011 års uppdatering av konvergensprogrammet, omfattande perioden 2011–2014, och sitt nationella reformprogram för 2011. För att kunna beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de granskats samtidigt.

               (8)

               Lettlands ekonomi växte snabbare än någon annan medlemsstats mellan 2000 och 2007, beroende på konvergensutsikter, utländska kapitalinflöden och en mycket stark konsumtion. Resultatet blev emellertid att ekonomin överhettades, åtminstone delvis till följd av en expansiv makroekonomisk politik. Stora obalanser ackumulerades, vilket visas av bytesbalansunderskott på 22,3 % av BNP 2007 och 13,1 % 2008. Således minskade ekonomin under perioden 2008–2009 snabbast i hela EU. Under denna period sjönk reala BNP med 25 %, från dess högsta nivå till den lägsta nivån, i det att den inhemska efterfrågekollapsen förstärktes av nedgången i världshandeln. Sysselsättningsgraden, som tidigare var bland de högsta i EU (75,8 % under 2008), minskade med mer än 10 procentenheter och arbetslösheten på över 18 % är nu en av de högsta i EU. Underskottet i den offentliga sektorns finanser var 9,7 % 2009 men minskade till 7,7 % 2010 till följd av de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna. Detta resultat inbegriper betydande åtgärder för stabilisering av finanssektorn motsvarande 1,1 % av BNP 2009 och 2,3 % av BNP 2010.

               (9)

               Baserat på en bedömning av det uppdaterade konvergensprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för konvergensprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna framstår som rimligt, även om inflationsprognosen kan vara något låg för 2011. Konvergensprogrammets strategi på medellång sikt för de offentliga finanserna är att det nominella underskottet i den offentliga sektorns finanser ska underskrida tröskelvärdet 3 % av BNP vid den tidsfrist som anges i rådets rekommendation av den 7 juli 2009. Med beaktande av de åtgärder som genomförts sedan utfärdandet av rekommendationen angående korrigering av det alltför stora underskottet och den ytterligare konsolidering som förutsätts i det uppdaterade konvergensprogrammet är de planerade finanspolitiska insatserna för 2011-2012 i linje med den justering som krävs. Med tanke på utgångsläget räknar man i konvergensprogrammet inte med att målet på medellång sikt för de offentliga finanserna kommer att uppnås vid utgången av konvergensprogramperioden, men de planerade finanspolitiska insatserna för att uppnå målet på medellång sikt efter korrigeringen av det alltför stora underskottet skulle kunna påskyndas, i synnerhet under 2013. Den finanspolitiska konsolideringen enligt konvergensprogrammet är till största delen utgiftsbaserad. Budgetmålen kan vara överdrivet optimistiska, i det att programmet inte ger fullständig information om de åtgärder som ska leda till att de fastställda målen uppnås. Dessa åtgärder väntas beskrivas närmare i kommande budgetar. En minskning av de primära underskotten på medellång sikt, i enlighet med konvergensprogrammet, skulle bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet.

               (10)

               Kommissionen har granskat konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet.. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Lettland utan även i vilken utsträckning de överensstämmer med EU:s regler och riktlinjer, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionen betonar att det finns ett trängande behov av att de planerade åtgärderna genomförs för att efterleva beslut 2009/290/EG.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Lettland att vidta följande åtgärder:
   Genomföra de åtgärder som anges i beslut 2009/290/EG, i dess lydelse enligt beslut 2009/592/EG, och som specificeras ytterligare i samförståndsavtalet av den 20 januari 2009 och dess efterföljande tillägg särskilt det senaste tillägget från den 7 juni 2011.

      Utfärdat i Bryssel den 12 juli 2011.

            På rådets vägnar

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

            Ordförande

      (1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EGT L 79, 25.3.2009, s. 39.

      (3)  EUT L 202, 4.8.2009, s. 52.

      (4)  Upprätthålls för 2011 genom rådets beslut 2011/308/EU av den 19 maj 2011 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 138, 26.5.2011, s. 56).


               9.3.2016

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 93/186

         P7_TA(2013)0382
   EU:s politik gentemot Vitryssland
   Europaparlamentets rekommendation till rådet av den 12 september 2013 om EU:s politik gentemot Vitryssland (2013/2036(INI))
   (2016/C 093/30)

      Europaparlamentet utfärdar denna resolution

               —

               med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2012 om situationen i Vitryssland efter parlamentsvalet den 23 september 2012 (1),

               —

               med beaktande av sin resolution av den 29 mars 2012 om situationen i Vitryssland (2),

               —

               med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om Vitryssland (3),

               —

               med beaktande av sin resolution av den 20 januari 2011 om situationen i Vitryssland (4),

               —

               med beaktande av sin resolution av den 12 september 2012 om årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (5),

               —

               med beaktande av sin resolution av den 14 december 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (6),

               —

               med beaktande av resolutionen från konferensen för den nationella plattformen vid forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet den 1 juni 2013,

               —

               med beaktande av sin resolution av den 7 april 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken – den östliga dimensionen (7),

               —

               med beaktande av förklaringen från toppmötet i Prag 2009 om det östliga partnerskapet,

               —

               med beaktande av slutsatserna från rådets (utrikes frågor) möte den 15 oktober 2012 och av rådets förordning (EU) nr 1014/2012 av den 6 november 2012 om restriktiva åtgärder mot Vitryssland (8),

               —

               med beaktande av artikel 97 i arbetsordningen,

               —

               med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A7-0261/2013), och av följande skäl:

               A.

               Efter 1994 har inga fria och rättvisa val genomförts i Vitryssland enligt vallagar som uppfyller internationella normer.

               B.

               Principen om maktdelning upphävdes i realiteten genom 1996 års konstitutionella reform. Sedan dess har den politiska oppositionen inte varit representerad i de politiska institutionerna och inte heller kunnat delta i utformningen och genomförandet av landets politik.

               C.

               Under samma period har de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna kränkts systematiskt och i stor omfattning, framför allt yttrandefriheten, föreningsfriheten och mötesfriheten.

               D.

               1997 avbröt Europeiska rådet ratificeringen av partnerskaps- och samarbetsavtalet och frös det tillfälliga handelsavtalet. Följaktligen regleras förbindelserna mellan EU och Vitryssland alltjämt av 1989 års handels- och samarbetsavtal

               E.

               Under åren 2008–2010 skedde en viss positiv utveckling i förbindelserna mellan EU och Vitryssland, då landet visade en vilja att utveckla konstruktiva förbindelser med EU, och en viss tendens till bättre villkor för det civila samhällets, oppositionens och den fria pressens verksamhet kunde märkas. Det brutala våldet efter presidentvalet 2010 och skärpandet av den repressiva politiken, med gripanden av presidentkandidater följt av massarresteringar, politiskt motiverade åtal mot företrädare för oppositionen samt en våg av förtryck mot människorättsförsvarare och oberoende medier, ledde dock till en kraftig försämring av förbindelserna.

               F.

               De vitryska myndigheterna avvisar EU:s krav på att internationellt vedertagna demokratiska normer ska följas och för i stället en självisoleringspolitik som de tvingar på det vitryska folket.

               G.

               Europaparlamentet erkänner inte det vitryska parlamentets legitimitet. Under det förra årtiondet besökte endast en officiell delegation från parlamentet Vitryssland, närmare bestämt 2010.

               H.

               70 procent av den vitryska befolkningen vill ha förändringar i landet. En del av befolkningen tror dock att betydande förändringar i ett första skede skulle leda till en försämring av levnadsstandarden (9).

               I.

               En demokratisk omvandling skulle förmodligen bli mer sannolik om reformvänliga delar av de eliter som nu styr deltar i reformerna. De största drivkrafterna bör dock vara organisationer i det civila samhället och det privata näringslivet.

               J.

               Inrättandet av en konsekvent politisk dialog med de vitryska myndigheterna enligt ovannämnda villkor bör leda till att det civila samhället och oppositionen kan delta i dialogen mellan de olika berörda parterna och i genomförandet av reformerna.

               K.

               Toppmötet om det östliga partnerskapet i Vilnius skulle kunna bli ytterligare en viktig möjlighet till en villkorlig och successiv förbättring av förbindelserna mellan EU och Vitryssland, förutsatt att alla politiska fångar friges och rehabiliteras politiskt.

               L.

               Som en konsekvens av detta har EU:s restriktiva åtgärder setts över och utökats (i nuläget tillämpas de mot 242 personer och 30 enheter), medan de vitryska myndigheterna fortsätter att förbjuda vissa politiker, tjänstemän, inklusive företrädare för internationella organisationer, journalister och företrädare för det civila samhället, att resa in i landet.

               M.

               Ytterligare ansträngningar för en enhetlig strategi och handlingsplan skulle kunna bidra till att den politiska oppositionens mål uppnås. Konkreta åtgärder, såsom gemensamma valsedlar till lokalvalen 2014, utarbetande av ett gemensamt politiskt program eller en gemensam kandidat till presidentvalet 2015, utgör en positiv utveckling i detta avseende.

               N.

               Den europeiska moderniseringsdialogen med det vitryska samhället, som inleddes 2012, har haft en positiv inverkan på starten av en konstruktiv debatt i det vitryska samhället om nödvändiga reformer i landet och på medvetenheten om EU. Det behövs dock en vidareutveckling av dialogens koncept, syfte, strategi, finansiering och förvaltningsstruktur, liksom en bättre samordning med det östliga partnerskapet.

               O.

               Den nationella plattformen vid forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet är en viktig och tillförlitlig partner och en unik kanal för EU för att nå ut med information till det vitryska folket.

               P.

               Det finns fortfarande politiska fångar i Vitryssland (10), bland andra människorättsförsvararen och Sacharovpriskandidaten Ales Bjaljatski, som utsatts för svår psykisk och fysisk tortyr, inklusive dödshot, omotiverade överföringar, bristfällig hälso- och sjukvård och berövande av möjligheten att träffa sina anhöriga. De främsta villkoren för en normalisering av förbindelserna mellan EU och Vitryssland är fortfarande att alla politiska fångar friges och rehabiliteras politiskt, liksom att Vitryssland gör framsteg med att fullgöra sina internationella åtaganden och respektera de grundläggande mänskliga rättigheterna, rättsstatsprincipen och de demokratiska friheterna.

               Q.

               Minskningen av det absoluta talet politiskt motiverade gripanden (från 868 under 2011 till 235 under 2012) – som Vjasna, ett centrum för mänskliga rättigheter, har rapporterat om – kan bero på klimatet av förtryck och hot.

               R.

               Efter detta har det gjorts ytterligare inskränkande ändringar i lagstiftningen, vilket har lett till ytterligare förtryck mot det civila samhället, inbegripet människorättsförsvarare, oberoende medier och försvarsadvokater. Den allmänna situationen för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna är beklaglig och en fortsatt stor källa till oro, så som förklaras i 2013 års rapport från FN:s särskilde rapportör om Vitryssland. De vitryska myndigheternas dövhet för världssamfundets appeller bidrar till en ytterligare försämring av förbindelserna med EU och till Vitrysslands växande självisolering.

               S.

               2012 införde de vitryska myndigheterna lagändringar som ger KGB långtgående befogenheter att fritt använda tvångsmedel. Enligt den nya lagen får säkerhetstjänsten utan begränsningar gå in i bostäder och gripa såväl vitryska medborgare som diplomater och företrädare för internationella organisationer som skyddas av immunitet. I lagen finns även en bestämmelse som fritar KGB-tjänstemän från allt juridiskt ansvar för skador de vållat. De vitryska specialstyrkorna har fått långtgående befogenheter för att slå ner demonstrationer.

               T.

               I slutet av 2011 infördes ändringar i lagen om massammankomster, enligt vilka massprotester kan leda till ansvar på grund av brott mot den allmänna ordningen. De som organiserar massprotester är skyldiga att ge myndigheterna information om hur sammankomsterna finansierats.

               U.

               2011 blev det straffbart att ta emot bidrag från utlandet, och begreppet högförräderi vidgades så att myndigheterna fick möjlighet att väcka straffrättsligt åtal mot organisationer och personer som får finansiering från utlandet eller deltar i internationella evenemang.

               V.

               2012 vägrade Vitrysslands justitieministerium att registrera 19 icke-statliga organisationer och två politiska partier. Medlemmar i oregistrerade organisationer utsätts ständigt för hot, trakasserier och förföljelser i Vitryssland.

               W.

               Vitryssland är det enda land i Europa som tillämpar dödsstraff. De dömdas familjer och allmänheten känner inte till datumen för avrättningarna, kropparna lämnas inte ut till släktingarna för begravning och begravningsplatsen meddelas inte.

               X.

               Under 2012 avrättades två personer trots att rättsprocessen mot dem inte uppfyllde kriterierna för en rättvis rättegång. Efter ett långt uppehåll under 2012, då inga dödsdomar utdömdes, uttalades åter nya dödsdomar 2013.

               Y.

               Situationen i Vitryssland kännetecknas av bristande förtroende för rättsväsendet, på grund av dess bristfälliga oberoende och politiskt motiverade beslut.

               Z.

               Vitryssland är det enda landet bland de östliga partnerskapsländerna som ännu inte har inrättat en officiell människorättsinstitution.

               AA.

               Censur är ett allvarligt politiskt problem i Vitryssland.

               AB.

               Enligt Reportrar utan gränsers pressfrihetsindex (World Press Freedom Index) 2013 gick Vitryssland upp till 157:e från 168:e plats av 179 länder. Landet har dock alltjämt en av de sämsta placeringarna bland de östliga partnerskapsländerna (Azerbajdzjan (156), Ukraina (126), Georgien (100), Armenien (74) och Moldavien (55)).

               AC.

               Tillgången till oberoende tv- och radiokanaler samt tryckta medier är i nuläget bristfällig, och statliga medier dominerar informationsflödet.

               AD.

               Situationen för mediefriheten i Vitryssland är oacceptabel, i synnerhet med tanke på att journalister trakasseras och förbjuds lämna landet, att restriktiva lagar införs för sändnings- och internetfrihet och att selektiv rättvisa tillämpas mot oberoende journalister, vilket framgår av de tre straffrättsliga åtal som inleddes sommaren 2012.

               AE.

               Under 2012 fick minst 15 aktivister och journalister utreseförbud från Vitryssland på falska grunder.

               AF

               Mer än hälften av de vitryska medborgarna har tillgång till internet. De elektroniska medierna erbjuder nya möjligheter till bredare tillgång till oberoende medier, även om vissa oppositionella webbplatser blockeras hos statliga institutioner och utbildningsinstitutioner.

               AG.

               Vitryssland kommer på 50:e plats i FN:s senaste index för mänsklig utveckling (Human Development Index) 2012, jämfört med Ryssland (55) och de östliga partnerskapsländerna (Georgien (72), Ukraina (78), Azerbajdzjan (82), Armenien (87) och Moldavien (113)).

               AH

               En av de främsta orsakerna till att det råder en viss social stabilitet i landet är de sociala förmånerna, som människor får ta del av i utbyte mot att de avstår från att vara politiskt aktiva. 65 procent av de vitryska medborgarna tar emot statligt bidrag i någon form, till exempel pensioner, stipendier, arbetslöshetsersättning osv.

               AI.

               En låg arbetslöshet kan skapas på konstgjord väg genom bidrag till de statliga företagen, som står för omkring 70 procent av BNP och sysselsätter 50 procent av arbetskraften.

               AJ.

               Vitrysslands regering försöker locka till sig utländska investeringar. Landet har kvalificerad arbetskraft, ett privatiseringsprogram, sex ekonomiska frizoner och en hög teknologisk nivå. Den systematiska statliga inblandningen är dock uppenbar inom den privata sektorn.

               AK.

               Hittills har de vitryska myndigheterna uttryckt sitt geopolitiska intresse för ytterligare ekonomisk integration med Ryssland, genom inrättandet av den eurasiska tullunionen och ekonomiska unionen. Samtidigt är en stor majoritet av alla direkta utländska investeringar i Vitryssland under de senaste åren av ryskt ursprung. Enligt experter har omkring 700 000 vitryssar under de senaste årtiondena utvandrat till Ryssland, främst till Moskva och Sankt Petersburg.

               AL.

               Det finns signaler från både EU och Vitryssland om att förhandlingarna om Vitrysslands anslutning till WTO kan börja på nytt, särskilt mot bakgrund av Rysslands anslutning till WTO.

               AM.

               Aktuella undersökningar som har genomförts inom ramen för EU:s projekt Neighbourhood Barometer visar att över 50 procent av den vitryska befolkningen anser att EU bör stärka sin roll inom områdena ekonomisk utveckling, handel och regionalt samarbete med Vitryssland.

               AN.

               Det moderniseringsprogram som de vitryska myndigheterna nyligen har tillkännagett är enligt experter i första hand inriktat på att uppgradera den grundläggande industriinfrastrukturen, samtidigt som mer långtgående ekonomiska reformer och ett öppet affärsklimat behövs i landet, jämte mindre statlig kontroll inom alla sektorer av näringslivet.

               AO.

               Enligt Transparency Internationals korruptionsindex 2012 (Corruption Perceptions Index) kommer Vitryssland på 123:e plats av 176 länder och territorier, att jämföra med Ukraina (144), Azerbajdzjan (139), Ryssland (133), Armenien (105), Moldavien (94) och Georgien (51).

               AP.

               Vitryssland anslöt sig nyligen till Europarådets grupp mot korruption, Greco, och blev även medlem av Greta, expertgruppen för åtgärder mot människohandel.

               AQ

               Vitryssland omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, men mot bakgrund av den politiska situationen har ännu ingen handlingsplan tagits fram.

               AR

               Biståndet till Vitryssland beviljas för närvarande inom ramen för landsstrategidokumentet 2007–2013.

               AS

               I budgetplanen för perioden 2007–2013 anslogs 33,4 miljoner euro till gränsöverskridande samarbetsprojekt mellan Vitryssland och dess grannländer inom ramen för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, och omkring 60 kommuner deltar för närvarande i 50 gemensamma gränsöverskridande samarbetsprojekt mellan Lettland, Litauen och Vitryssland.

               AT

               För närvarande deltar bara 20 vitryska experter i olika projekt inom ramen för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, att jämföra med 120 stycken 2008.

               AU

               De vitryska myndigheterna deltar aktivt i expertmötena inom det multilaterala spåret i det östliga partnerskapet, framför allt i gränsöverskridande samarbetsprojekt.

               AV

               58 städer och kommuner i Polen, 47 i Litauen och 30 i Lettland har ett fruktbart samarbete med sina vänorter i Vitryssland. Euroregionen ”Nemunas-Neman-Njemen”, som förenar Litauen, Polen, Kaliningraddistriktet och Vitryssland kring gemensamma projekt, kan ses som ett exempel på god praxis.

               AW

               Vitryssar har under senare år beviljats flest Schengenvisum per capita i världen. De måste dock lägga ned mycket mer pengar, och i många fall också tid och möda, på att söka visum än medborgare i de andra länderna inom det östliga partnerskapet eller i Ryssland.

               1.

               Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, rådet, kommissionen och medlemsstaterna:

                           a.

                           De bör med kraft uppmana de vitryska myndigheterna att respektera mänskliga rättigheter och att arbeta för en demokratisk övergång, så att landets självpåtagna isolering från övriga Europa upphör.

                           b.

                           De bör upprepa att ett absolut förhandskrav för alla framsteg i de bilaterala förbindelserna, som kan leda till att EU gradvis upphäver sina restriktiva åtgärder och till en upptining av förbindelserna mellan EU och Vitryssland, är att alla återstående politiska fångar ovillkorligen och omedelbart friges och återfår sina politiska och medborgerliga rättigheter.

                     Om den politiska dialogen

                           c.

                           De bör dra fördel av Litauens ordförandeskap och toppmötet om det östliga partnerskapet i Vilnius som ytterligare ett viktigt tillfälle att förbättra förbindelserna med Vitryssland, så snart alla politiska fångar har frigetts, i syfte att återuppta den politiska dialogen om bland annat demokratiska reformer, fria och rättvisa val, respekt för rättsstaten, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt en dialog med den demokratiska oppositionen och det civila samhället, förutsatt att de vitryska myndigheterna visar respekt för dessa grundläggande värden.

                           d.

                           De bör notera att Dzmitryj Dasjkevitj och Aljaksandr Franskevitj frigavs i augusti respektive september 2013 men samtidigt beklaga att dessa tidigare politiska fångar återfick sin frihet först efter att ha avtjänat hela fängelsestraffet.

                           e.

                           De bör på bästa sätt utnyttja det tillfälliga och villkorade avförandet av den nuvarande utrikesministern från EU:s förteckning över personer som omfattas av viseringsförbud, i syfte att bredda den huvudsakliga och väsentliga diplomatiska kommunikationskanalen med Vitryssland, framför allt för att underlätta utrikesministerns deltagande i toppmötet om det östliga partnerskapet, först och främst för att få till stånd en meningsfull dialog om frisläppandet av politiska fångar. De bör dock vidhålla visumförbudet och frysningen av tillgångar för dem som är direkt inblandade i brotten mot demokratiska valnormer och mänskliga rättigheter.

                           f.

                           De bör utföra en grundlig utvärdering av EU:s nuvarande restriktiva åtgärder mot vitryska tjänstemän och organisationer för att vid behov förbättra deras effektivitet och anpassa deras omfattning, typ och giltighet efter utvecklingen i landet och dess förbindelser med EU.

                           g.

                           De bör utarbeta en strategisk färdplan, inspirerad av den gemensamma interimsplanen och grundad på principen ”mer för mer”, omfattande prioriterade områden för reformer i Vitryssland för att förbättra förbindelserna och främja ett effektivt samarbete inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken, under förutsättning att konkreta steg tas mot demokratiska reformer.

                           h.

                           De bör, så snart internationella organisationer erkänt valen som fria och rättvist val, rådfråga Europaparlamentet angående nya förslag som rör interparlamentariska förbindelser, både bilateralt och inom den parlamentariska församlingen Euronest, samtidigt som EU:s stöd till de demokratiska krafterna och det civila samhället i Vitryssland måste upprätthållas.

                           i.

                           I linje med artikel 24 i EU-fördraget bör de säkerställa medlemsstaternas stöd för EU:s ståndpunkt om Vitryssland och se till att medlemsstaterna rättar sig efter EU:s åtgärder i sina bilaterala förbindelser. De bör även understryka att ett fast åtagande från samtliga EU:s medlemsstater och andra demokratiska länder om att agera gemensamt kan bidra till att universella demokratiska värden och reformer främjas i Vitryssland.

                           j.

                           De bör uppmuntra till dialog med de tjänstemän som inte själva var delaktiga i repressionen i syfte att förbättra samarbetet mellan EU och Vitryssland, samt bidra till att dessa interagerar med det civila samhället i Vitryssland för att i slutändan underlätta reformer.

                           k.

                           De bör uppmuntra det civila samhället i stort, inklusive fackföreningar och företagsrepresentanter, liksom den politiska oppositionen, att stärka sitt engagemang för moderniseringsdialogen. På grundval av de rekommendationer som utarbetats av den nationella plattformen vid forumet för det civila samhället bör de organisera öppna offentliga samråd om konceptet, syftet, strategin och ledningsstrukturen. De bör dessutom stödja dialogen ytterligare med hjälp av det ekonomiska stöd och den sakkunskap som behövs samt förstärka kommunikationskampanjen om dialogens innehåll och förväntade resultat.

                           l.

                           De bör se till att myndigheternas deltagande i moderniseringsdialogen – tillsammans med den demokratiska oppositionen och det civila samhället, och på lika villkor – sker med full respekt för demokratiska principer, i syfte att utveckla en konkurrenskraftig ekonomi och främja demokratiska reformer och ett samhälle präglat av mångfald och rättsstatlighet.

                           m.

                           De bör hävda att det civila samhället förblir en avgörande aktör i den politiska dialogen med EU genom att uppmuntra till demokratiska förändringar i Vitryssland och att de därför stöder tanken att skapa en konferens för det civila samhället i Vilnius i avvaktan på det tredje toppmötet om det östliga partnerskapet.

                           n.

                           De bör fullt ut utnyttja det europeiska initiativet för demokrati i syfte att stödja viktiga aktörer som arbetar med demokrati- och människorättsfrågor i Vitryssland och därvid inrikta sig på dem som har haft svårt att få tillgång till traditionellt stöd från EU.

                           o.

                           De bör med kraft uppmuntra Ryssland och länderna i det östliga partnerskapet att uppmana Vitryssland att omedelbart och villkorslöst frige och politiskt rehabilitera alla politiska fångar och avstå från ytterligare politiskt motiverade trakasserier.

                           p.

                           De bör se till att de företrädare för EU och medlemsstaterna som besöker Vitryssland också har regelbundna kontakter med företrädare för det civila samhället och oppositionen för att garantera ett balanserat deltagande av samtliga parter i de processer som gäller förbindelserna mellan EU och Vitryssland.

                           q.

                           De bör överväga alla tänkbara politiska alternativ i syfte att uppmuntra Vitryssland att

                                       —

                                       fullständigt genomföra reformen av vallagen på grundval av rekommendationerna från Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa/kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (OSSE/ODIHR) i syfte att inrätta ett pluralistiskt politiskt system grundat på fria och rättvisa val där politiska idéer växer fram som resultat av äkta politisk konkurrens mellan politiska partier, vilket i sig är en hörnsten i ett demokratiskt samhälle,

                                       —

                                       tillåta att det stängda OSSE-kontoret i Minsk öppnas på nytt,

                                       —

                                       upphäva alla hinder och restriktioner som införts mot den demokratiska oppositionen, det civila samhället och icke-statliga organisationer, inklusive begränsningarna av deras möjligheter att utöva förenings-, yttrande- och tankefriheten och rätten att röra sig fritt och församlas fredligt, samt avlägsna alla eventuella hinder för såväl registrering som för fullt ut fungerande tekniskt stöd för internationell utveckling och dess mottagande, liksom reformera de bestämmelser i strafflagen som rör deltagande i oregistrerade organisationer,

                                       —

                                       införa de nödvändiga institutionella ändringarna för att garantera den dömande maktens oberoende – i enlighet med rekommendationen från FN:s särskilda rapportör om domarnas och advokaternas oberoende – och advokaternas oberoende genom att ändra och effektivt tillämpa lagen om juristkåren,

                                       —

                                       inte verkställa domen mot de personer som dömdes till döden 2013 och därefter införa ett moratorium för och avskaffa dödsstraffet,

                                       —

                                       genomföra besluten om enskilda ärenden från FN:s människorättskommitté och FN:s arbetsgrupp om godtyckliga fängslanden samt 2011 års rekommendationer från FN:s kommitté mot tortyr i syfte att stoppa omänsklig och förnedrande behandling,

                                       —

                                       samarbeta fullt ut med FN:s särskilda rapportör om situationen vad gäller mänskliga rättigheter i Vitryssland för att ta itu med de allvarliga problem som beskrevs i hans rapport från april 2013 och, som ett första steg, bevilja honom inresa i landet,

                                       —

                                       fullt ut modernisera kriminalvårdssystemet och fördjupa samarbetet med Europarådet, i första hand genom att underteckna Europarådets konvention till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, som skulle ge kommittén för förhindrande av tortyr regelbundet tillträde till platser där människor hålls frihetsberövade, särskilt politiska fångar och människorättsaktivister, och låta företrädare för andra relevanta internationella och nationella organisationer, diplomater, grupper från det civila samhället samt familjemedlemmar till politiska fångar få tillträde till fängelser i Vitryssland,

                                       —

                                       inrätta en oberoende och fullt fungerande nationell människorättsinstitution, som kan ta formen av ett ombudsmannaämbete,

                                       —

                                       garantera lika möjligheter och rättigheter för – och inkludering och icke-diskriminering av – alla nationella minoriteter, säkerställa en normalisering av situationen för organisationen Polackernas förbund (Union of Poles) i Vitryssland, sätta stopp för marginaliseringen av den romska minoriteten och göra framsteg vad gäller såväl respekten för religiösa rättigheter och friheter som icke-diskriminering av hbt-personer.

                           r.

                           De bör, när det gäller verklig mediefrihet och tillgång till medier, vidta följande åtgärder: med kraft uppmana Vitryssland att häva ackrediteringsrestriktionerna för journalister och avskaffa begränsningarna för användning av satellit-TV, samt öka EU:s finansiella och tekniska stöd till alla typer av oberoende medier (inom och utanför landets gränser) för att säkra en hållbar drift och om möjligt bredare tillgång till dem, och dessutom ge stöd som syftar till att slutföra ansökan om deltagande i EU:s stödprogram och utveckla gemensamma projekt och konsortier med internationella pressbyråer och utländska medier.

                     Om ekonomiskt samarbete och energisamarbete

                           s.

                           De bör verka för en konstruktiv teknisk dialog mellan EU och Vitryssland om makroekonomisk utveckling och finansfrågor i syfte att uppnå ett trovärdigt åtagande från Vitrysslands sida om att landet ska genomföra makroekonomiska och strukturella reformer, inbegripet en privatisering av statligt ägda företag, en liberalisering av pris-, handels- och banksystemen samt en utveckling av ett lämpligt socialt skyddsnät och bekämpning av korruption.

                           t.

                           De bör ytterligare betona att de ovannämnda reformerna, under förutsättning att de viktigaste politiska förutsättningarna är uppfyllda, är av avgörande betydelse för den ekonomiska utvecklingen i Vitryssland, skulle underlätta europeiska investeringar och internationella lån, skulle kunna sända en positiv signal för att undanröja befintliga hinder för WTO-förhandlingar och därför skulle möjliggöra ytterligare integrering i världsekonomin.

                           u.

                           De bör erbjuda tekniskt stöd för att skapa ett gynnsamt affärsklimat i syfte att skapa lika villkor, investeringssäkerhet och lika möjligheter för alla företag, särskilt små och medelstora företag.

                           v.

                           De bör föra fördjupade diskussioner med Vitryssland om sysselsättningsfrågor, inklusive kunskapsutveckling och fortbildning för att matcha efterfrågan på arbetsmarknaden.

                           w.

                           De bör uppmuntra Vitryssland att genomföra Internationella arbetsorganisationens (ILO) rekommendationer, i synnerhet de som rör oberoende fackföreningars föreningsfrihet, registrering och verksamhet. De bör dessutom eftertryckligen uppmana Vitryssland att ändra sin lagstiftning för att garantera att arbetstagarna fritt och utan begränsningar kan lämna sina arbeten i såväl den offentliga som den privata sektorn.

                           x.

                           De bör uppmana Vitryssland att se till att byggen – och driften – av kärnkraftverk håller högsta möjliga tillgängliga internationella säkerhetsstandard och att verkligt oberoende miljökonsekvensbedömningar görs på detta område, genom optimalt utnyttjande av expertkunskap och finansiering från alla tillgängliga internationella instrument helt i linje med befintlig internationell lagstiftning såsom Esbokonventionen och Århuskonventionen och med anledning av åtagandet den 23 juni 2011 att genomföra heltäckande risk- och säkerhetsbedömningar (stresstester) med beaktande av de specifikationer som överenskommits med Europeiska kommissionen och den europeiska högnivågruppen för kärnsäkerhet och avfallshantering.

                           y.

                           De bör hjälpa till med diversifieringen av energikällor och försörjningsvägar i Vitryssland och dela med sig av bästa praxis i EU när det gäller genomförandet av internationella och regionala projekt för en ”grön ekonomi”, med stöd till energieffektivitet och förnybara energikällor.

                           z.

                           De bör främja vidare regionalt samarbete med Vitryssland, bland annat genom sektorsbaserade initiativ inom ramen för det östliga partnerskapet, i synnerhet på områdena för handel, energi, miljö och transporter. De bör uppmuntra bästa praxis vid bilaterala ekonomiska forum, och samtidigt sträva efter att bygga upp kapaciteten för icke-statliga aktörer samt främja goda styrelseformer och reformer av den offentliga förvaltningen.

                           aa.

                           De bör fortsätta att erbjuda tekniskt stöd och sjukvård åt de delar av befolkningen som drabbades av kärnkatastrofen i Tjernobyl.

                           ab.

                           De bör uppmuntra Vitryssland att utforska och utveckla okonventionella energikällor.

                     Om gränsförvaltning

                           ac.

                           De bör stärka samarbetet mellan EU och Vitryssland i fråga om gränsförvaltning och kampen mot gränsöverskridande brottslighet och i synnerhet hjälpa Vitryssland att utveckla sitt transiteringssystem, modernisera tull- och gränskontrollförfarandena och fullt ut genomföra EU:s koncept ”integrerad gränsförvaltning”.

                           ad.

                           De bör säkra obegränsade möjligheter för EU:s diplomater och politiker att komma in och resa i Vitryssland.

                           ae.

                           De bör, eftersom det ligger i båda parters intresse, ge ytterligare utbildning åt Vitrysslands gränsförvaltningsmyndighet i överensstämmelse med Schengenregelverket.

                           af.

                           De bör överväga att ge lämpligt tekniskt stöd som ska användas för att införa uppdaterade gränskontrollssystem och modern infrastruktur på EU:s sida.

                           ag.

                           De bör ge de vitryska tjänsteenheterna lämplig utbildning om EU:s bästa praxis när det gäller införandet av biometriska pass.

                           ah.

                           De bör lansera ett partnerskap om rörlighet mellan EU och Vitryssland samt uppmuntra landet att delta aktivt i panelen om migration och asyl inom det östliga partnerskapet.

                           ai.

                           De bör uppmuntra till samarbete mellan Vitryssland, FN:s utvecklingsprogram (UNDP) och FN:s barnfond (Unicef) för att stödja program avsedda att bekämpa människohandel.

                     Om det civila samhället och kontakter mellan människor

                           aj.

                           De bör öka andelen projekt med större nytta och synlighet för befolkningen i stort, vilket skulle främja allmänhetens förståelse för EU:s värden, normer och politik och framhålla fördelarna med EU:s modell och expertkunskap. I det avseendet bör de främja de möjligheter som erbjuds av forumet för det civila samhället, framför allt med tanke på det stundande mötet i Chisinau i oktober i år.

                           ak.

                           De bör systematiskt och kompromisslöst motsätta sig all felaktig och vilseledande information från de vitryska myndigheterna om EU:s politik och projekt genom att offentliggöra och sprida all nödvändig information (data, siffror, lagstiftning).

                           al.

                           De bör intensifiera sitt tekniska och ekonomiska stöd, bland annat genom det nya europeiska initiativet för demokrati, till organisationer i det civila samhället, oberoende icke-statliga organisationer, människorättsförsvarare samt fackföreningar, baserade i Vitryssland eller dem i EU:s medlemsstater som har stor betydelse i Vitryssland. De bör mer aktivt engagera det civila samhället i genomförande, övervakning och utvärdering av EU-finansierade projekt. De bör även på ett betydande sätt uppgradera kommunikationen och spridningen av information från EU i syfte att utveckla medborgarnas förståelse för EU:s inställning till grundläggande fri- och rättigheter samt behovet av sociala och ekonomiska framsteg.

                           am

                           De bör stödja organisationer som verkar för demokrati och mänskliga rättigheter, inte bara sådana som är baserade i Vitryssland, utan även utanför dess gränser, eftersom de vitryska myndigheterna konsekvent vägrar att registrera dessa organisationer. De bör snarast möjligt se över de senaste reglerna för ansökningar om EU-medel genom EIDHR/NSLA-instrumentet, som i praktiken utestänger välkända och respekterade vitryska icke-statliga organisationer från ansökningsprocessen

                           an.

                           De bör begära att de vitryska myndigheterna tillämpar beslut A/HRC/WGAD/2012/39 om människorättsförsvararen Ales Bialiatski från FN:s arbetsgrupp om godtyckliga arresteringar, där det särskilt sägs att arresteringen av Bialiatski, ordförande för människorättscentret Viasna och vice ordförande för FIDH, var godtycklig och stred mot artikel 20.1 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och artikel 22 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter.

                           ao.

                           De bör eftertryckligen uppmana Vitryssland att rikta en stående inbjudan till alla FN:s särskilda förfaranden och bjuda in FN:s särskilda rapportör om situationen för människorättsförsvarare att besöka landet.

                           ap.

                           De bör ålägga Vitryssland att avskaffa straffansvaret för att motta utländska bidrag, och att göra det möjligt för organisationer att placera finansieringsmedel på utländska konton.

                           aq.

                           De bör överväga att ensidigt underlätta viseringen och sänka priset för ett visum, från det nuvarande på 60 euro till en nivå som invånarna i Vitryssland har råd med, och att fullt ut utnyttja det befintliga utrymme för flexibilitet som viseringskodexen erbjuder, inbegripet att slopa eller minska avgifterna för visum för kortare vistelser, i synnerhet för unga, för att underlätta och utöka kontakterna mellan människor och hjälpa till att förhindra en fortsatt isolering av Vitrysslands invånare. De bör även överväga att ensidigt minska eller slopa avgifterna för visum för längre vistelser med det långsiktiga målet att avskaffa visumkravet.

                           ar.

                           De bör uppmana de vitryska myndigheterna att inleda förhandlingar med EU om avtal om viseringslättnader och återtagandeavtal, med det långsiktiga målet att avskaffa visumkravet i syfte att främja kontakter mellan människor och vidta brådskande åtgärder för att genomföra lokala gränstrafikavtal med Polen och Litauen.

                           as.

                           De bör uppmuntra samarbetet mellan städer och kommuner i EU och Vitryssland genom att utnyttja exempel på god praxis från vissa EU-länder, framför allt Polen, Litauen och Lettland.

                           at.

                           De bör sträva efter att ge större möjligheter till utbildning och forskning i EU för vitryssar inom områdena högre utbildning, informell utbildning och vuxenutbildning. De bör starta och stödja ett praktikantprogram för unga vitryska yrkesarbetare i EU:s institutioner och andra internationella organisationer samt ge ytterligare stöd till European Humanities University (EHU) och utveckla och stödja yrkesutbildningsprogram och andra utbildningsprogram i Vitryssland. De bör säkerställa en adekvat och varaktig finansiering av Erasmus Mundus-programmet för vitryska studenter.

                           au

                           De bör aktivt söka tillfällen att inleda en dialog med Vitryssland om att genomföra djupgående reformer i landets system för högre utbildning, i syfte att utveckla i synnerhet den akademiska friheten, det institutionella oberoendet och de studerandes deltagande, med slutmålet att ansluta sig till det europeiska området för högre utbildning (Bolognaprocessen).

                           av.

                           De bör uppmana Internationella ishockeyförbundet att allvarligt ompröva sitt beslut att låta Vitryssland stå som värd för ishockey-VM 2014.

               2.

               Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, rådet, kommissionen och medlemsstaterna.

      (1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0410.

      (2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0112.

      (3)  EUT C 377 E, 7.12.2012, s. 162.

      (4)  EUT C 136 E, 11.5.2012, s. 57.

      (5)  Antagna texter, P7_TA(2012)0334.

      (6)  EUT C 168 E, 14.6.2013, s. 26.

      (7)  EUT C 296 E, 2.10.2012, s. 105.

      (8)  EUT L 307, 7.11.2012, s. 1.

      (9)  Uppgifter från Independent Institute of Socio-economic Studies, april 2013.

      (10)  På listan med politiska fångar finns också Mikalaj Statkevitj, , Pavel Sevjarynets, Eduard Lobau, Mikalaj Autuchovitj, Mikalaj Dziadok, Ihar Aljenevitj och .


title: P6_TA(2007)0482#Förbindelserna mellan Europeiska unionen och Serbien#Europaparlamentets rekommendation av den 25 oktober 2007 till rådet om förbindelserna mellan Europeiska unionen och Serbien (2007/2126(INI))

text:
C 263 E/626                                         Europeiska unionens officiella tidning                          SV          16.10.2008

Torsdag 25 oktober 2007

              2.    Europaparlamentet anser att kommissionen i sitt förslag om en särskild åtgärd för Irak för 2007 över-
              skrider sina genomförandebefogenheter enligt förordning (EG) nr 1905/2006 genom att som ett av insat-
              sområdena välja en genomförbarhetsstudie om Akkasgasfältet vars övergripande mål ska vara att undersöka
              villkoren för utvinning ur Akkasgasfältet i västra Irak och för en anslutning till det syriska gasledningsnätet
              samt att om möjligt integrera detta projekt i planerna för en gemensam gasmarknad för EU och Mashrek-
              länderna. Parlamentet uppmärksammar att studien kommer att beakta såväl Mashrekländernas som EU:s
              framtida intressen när det gäller att integrera utvinningen ur dessa gasbrunnar i den gemensamma gasmark-
              naden och att en stor potentiell marknad kommer att uppstå för utvinningen ur Akkasfälten i och med
              denna integrering, vilket även öppnar för ett första steg i integreringen av irakisk naturgas i den regionala
              och europeiska marknaden. Detta mål är inte förenligt med artikel 2.1 och 2.4 i förordning (EG)
              nr 1905/2006 i och med att den freslagna särskilda åtgärdens främsta mål inte är att utrota fattigdomen
              och eftersom de uttalade målen inte uppfyller OECD/DAC:s kriterier för ODA.

              3.    Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka eller ändra sitt förslag till beslut om att
              införa en särskild åtgärd för Irak, och att för förvaltningskommittén för instrumentet för utvecklingssam-
              arbete lägga fram ett nytt förslag till beslut som fullt ut är förenligt med bestämmelserna i förordning
              (EG) nr 1905/2006.

              4.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och
              medlemsstaternas representanter i förvaltningskommittén för instrumentet för utvecklingssamarbete samt till
              medlemsstaternas regeringar och parlament.

              P6_TA(2007)0482

              Förbindelserna mellan Europeiska unionen och Serbien

              Europaparlamentets rekommendation av den 25 oktober 2007 till rådet om förbindelserna mellan
                                     Europeiska unionen och Serbien (2007/2126(INI))

              Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

              — med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Jelko Kacin för ALDE-gruppen om för-
                bindelserna mellan Europeiska unionen och Serbien (B6-0202/2007),

              — med beaktande av sin resolution av den 29 september 2005 om skydd av den etniska mångfalden i
                Vojvodina (1),

              — med beaktande av rapporten av den 2 mars 2005 från parlamentets tillfälliga delegation till Vojvodina
                och Belgrad om dess undersökningsuppdrag,

              — med beaktande av inrättandet av Republiken Serbien som Statsunionen Serbien och Montenegros efter-
                följare till följd av folkomröstningen i Montenegro den 21 maj 2006 där man röstade för oberoende,

              — med beaktande av den nya serbiska konstitutionen som antogs genom en allmän folkomröstning den
                28–29 oktober 2006,

              — med beaktande av kommissionens framstegsrapport om Serbien för 2006, av den 8 november 2006
                (SEK(2006)1389),

              (1) EUT C 227 E, 21.9.2006, s. 620.
 ---pagebreak--- 16.10.2008         SV                            Europeiska unionens officiella tidning                                         C 263 E/627

                                                                                Torsdag 25 oktober 2007

             — med beaktande av Serbiens anslutning till Natos Partnerskap för fred den 14 december 2006,

             — med beaktande av resultatet av parlamentsvalet i Serbien den 21 januari 2007,

             — med beaktande av Internationella domstolens dom av den 26 februari 2007 i målet Bosnien och
               Hercegovina mot Serbien och Montenegro,

             — med beaktande av Europarådets Venedigkommissions yttrande nr 405/2006 om Serbiens konstitution
               av den 19 mars 2007,

             — med beaktande av den nya regering som bildades i Belgrad den 15 maj 2007,

             — med beaktande av de fem huvudsakliga målen för den nya serbiska regeringen som presenterades den
               15 maj 2007,

             — med beaktande av att förhandlingarna om ett stabiliserings- och associeringsavtal mellan EU och Ser-
               bien återupptogs den 13 juni 2007,

             — med beaktande av rådets (allmänna frågor) slutsatser om västra Balkan, av den 12 februari och 18 juni
               2007,

             — med beaktande av den rapport som chefsåklagaren vid krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien
               (CTY) lämnat till FN:s säkerhetsråd den 18 juni 2007 och som handlar om Serbiens samarbete med
               CTY,

             — med beaktande av diskussionen med CTY:s chefsåklagare vid sammanträdet för utskottet för utrikes-
               frågor den 26 juni 2007,

             — med beaktande av avtalet mellan EU och Serbien om vederbörligt genomförande av äganderätten för att
               uppnå både politisk och ekonomisk stabilitet,

             — med beaktande av artikel 114.3 och artikel 90 i arbetsordningen,

             — med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0325/2007), och av följande skäl:

             A. Serbiens framtid finns i Europeiska unionen.

             B.   Serbien har stor betydelse för stabiliteten och välståndet i regionen, och möjligheten att ansluta sig till
                  EU utgör en viktig drivkraft för ytterligare reformer.

             C. Serbien har undertecknat Centraleuropeiska frihandelsavtalet (Cefta) och har nyligen avslutat de tekniska
                förhandlingarna som rör stabiliserings- och associeringsavtalet. Serbiens anslutning till WTO kan
                genomföras före 2008.

             D. 70 procent av de serber som röstade är positiva till ett EU-medlemskap och två tredjedelar av medbor-
                garna röstade på demokratiskt inriktade partier.

             E.   Serbien har en ny regering som är Europavänlig och reformvänlig.

             F.   Serbien har på ett framgångsrikt sätt återupptagit förhandlingarna som rör stabiliserings- och associer-
                  ingsavtalet, vilket kan tjäna som ytterligare ett exempel på de positiva förändringar som skett på västra
                  Balkan under påverkan av bland annat EU.
 ---pagebreak--- C 263 E/628                                      Europeiska unionens officiella tidning                           SV          16.10.2008

Torsdag 25 oktober 2007

              G. Verkliga ansträngningar har gjorts och bör även fortsättningsvis göras för att övervinna tidigare års
                 söndringar och attityder och förbättra möjligheterna för de serbiska medborgarna att gå en europeisk
                 framtid till mötes.

              H. Under 2006 växte Serbiens ekonomi kraftigt (ca 5,8 procent) samtidigt som det skedde en ökning av de
                 utländska direkta investeringarna. Det finns dock fortfarande en oro över det allt större underskottet i
                 bytesbalansen och den höga arbetslösheten (ca 20,9 procent år 2006).

              I.   Korruption är fortfarande ett allvarligt problem i Serbien och på Transparency Internationals korrup-
                   tionsindex för 2006 hade Serbien ett genomsnitt på 3,0 (på en skala från 0 ”mycket omfattande kor-
                   ruption” till 10 ”mycket ringa korruption”).

              J.   Två av de sex personer som åtalats för krigsförbrytelser och som är efterlysta av CTY greps nyligen och
                   överfördes till Haag medan de fyra andra fortfarande är på fri fot, inklusive Ratko Mladić och Radovan
                   Karadžić.

              K. Det serbiska folket har inte fått tillräcklig information om omfattningen av de förbrytelser som begicks
                 under de senaste krigen, särskilt i Srebrenica.

              L.   Krigen i Jugoslavien har fått avgörande konsekvenser för den sociala miljön i Serbien och har bland
                   annat orsakat en omfattande utvandring av den politiska och intellektuella eliten och en tillströmning
                   av flyktingar och internflyktingar samt återvändande av dem som traumatiserats av våldet på 1990-
                   talet.

              M. Jugoslaviens sönderfall fick katastrofala konsekvenser i form av förlorade människoliv och mänskligt
                 lidande, och därför är försoning mellan de olika etniska grupperna av avgörande betydelse för att
                 säkra stabiliteten i regionen.

              1.   Europaparlamentet anser att Serbien förtjänar en särskild eloge för att man funnit fredliga lösningar på
              en rad svåra utmaningar under de senaste åren. Bland annat har man löst upp Statsunionen Serbien och
              Montenegro, fria och rättvisa parlamentsval har hållits och en ny Europavänlig regering har bildats.

              2.    Europaparlamentet välkomnar att de tekniska förhandlingarna om ett stabiliserings- och associerings-
              avtal mellan Serbiens regering och EU har avslutats efter ett avbrott på 13 månader. Parlamentet uppmunt-
              rar båda parter att göra vad som krävs för att undvika tekniska förseningar före undertecknandet av avtalet,
              så att förhandlingarna kan avslutas före slutet av 2007. Parlamentet anser att undertecknandet av stabiliser-
              ings- och associeringsavtalet är ett viktigt steg på vägen mot en anslutning till EU.

              3.     Europaparlamentet välkomnar den serbiska regeringens önskan att samarbeta med ICTY, eftersom det
              öppnar en väg för ytterligare samarbete med EU, men understryker att detta samarbete snabbt måste leda till
              ytterligare resultat.

              4.    Europaparlamentet uppmärksammar den rapport som ICTY:s chefsåklagare Carla Del Ponte avlade vid
              rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) möte i Luxemburg den 15 oktober 2007. Serbien uppmanas
              att lösa de kvarstående problemen för att få till stånd ett fullständigt samarbete med ICTY i samband med
              Carla Del Pontes kommande besök i Belgrad. Kommissionen uppmanas att, så snart ovan nämnda problem
              har lösts, genast underteckna stabilitets- och associeringsavtalet.

              5.     Europaparlamentet gratulerar Serbien till de framsteg som på senaste tiden gjorts i fråga om samarbe-
              tet med CTY, som har gjort det möjligt att återuppta förhandlingarna om stabiliserings- och associeringsav-
              talet och för CTY:s chefsåklagare Carla Del Ponte att avge ett positivt utlåtande om Serbiens samarbete med
              tribunalen. Parlamentet välkomnar att Zdravko Tolimir och Vlastimir Đorđević har gripits och överförts till
              Haag, att premiärminister Kostunica har försäkrat Carla del Ponte att ”flera gripanden är sannolika” (bland
              annat av den förre bosnien-serbiske generalen Ratko Mladić) och att det skapats nya strukturer för att cent-
              ralisera all verksamhet för att gripa rymlingar, inbegripet en ökad öppenhet inom det nationella säkerhets-
              rådet. Parlamentet välkomnar också Serbiens, Bosnien och Hercegovinas och Montenegros myndigheters
              samarbete som underlättade de senaste överföringarna till Haag.
 ---pagebreak--- 16.10.2008         SV                           Europeiska unionens officiella tidning                                        C 263 E/629

                                                                                Torsdag 25 oktober 2007

             6.    Europaparlamentet påminner Serbien om att för att stabiliserings- och associeringsavtalet ska kunna
             undertecknas måste landet samarbeta fullt ut med CTY, så att samtliga personer som är åtalade för krigs-
             förbrytelser kan gripas och överföras. De senaste gripandena visar att de serbiska myndigheterna kan hitta
             och gripa åtalade krigsförbrytare. Parlamentet betonar att ett fullständigt samarbete med CTY inte bara är en
             internationell skyldighet utan också ett viktigt steg för att uppnå en hållbar försoning i regionen. Parla-
             mentet uppmanar därför det serbiska parlamentet att fullgöra sina åtaganden enligt Internationella dom-
             stolens ovannämnda dom och anta en förklaring som fördömer folkmordet i Srebrenica.

             7.    Europaparlamentet anser att det med tanke på tidtabellen för avslutningen av CTY, enligt vilken rätte-
             gångarna kommer att avslutas senast 2008, är nödvändigt att överväga att förlänga CTY:s mandat om
             åtalade krigsförbrytare skulle arresteras efter detta datum.

             8.    Europaparlamentet noterar att den kompromiss som nåddes under Europeiska rådets möte i Bryssel
             den 21–22 juni 2007 banar väg för en förnyad rättslig grund för Europeiska unionen senast år 2009 och
             skapar den institutionella struktur som behövs för framtida utvidgningar samt gör det möjligt för EU och
             Serbien att dynamiskt genomföra anslutningsprocessen på grundval av Serbiens utveckling och förtjänster.

             9.     Europaparlamentet anser att en lösning av frågan om Kosovos status kommer att såväl förbättra stabi-
             liteten i västra Balkan som bidra till regionens integrering i Europeiska unionen.

             10.     Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att Serbien har gjort betydande ekonomiska framsteg
             sedan 2000, med en genomsnittlig tillväxttakt på fem procent per år. Parlamentet konstaterar dock att detta
             inte, enligt IMF:s bedömning, har lett till minskad fattigdom eller ökad sysselsättning (arbetslösheten ligger
             på över 20 procent). Parlamentet anser att en av den nya regeringens viktigaste utmaningar blir att bekämpa
             dessa problem. Parlamentet uppmanar därför den serbiska regeringen att öka sina ansträngningar för att
             skapa sysselsättning och minska fattigdomen och vidta konkreta åtgärder för att åstadkomma en mer balan-
             serad ekonomisk utveckling i alla delar av landet med särskild hänsyn till de ekonomiskt mest underutveck-
             lade sydöstra och östra delarna av landet.

             11.      Europaparlamentet anser att vidareutvecklingen av administrativa strukturer och metoder kan öka
             tilliten till rättssäkerhetsprincipen, stärka marknadsekonomin och främja den ekonomiska tillväxten i Ser-
             bien. Parlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att förbättra det ekonomiska klimatet för utländska
             investeringar och öppenheten i handelsförbindelserna.

             12.    Europaparlamentet välkomnar att Serbien har en ny konstitution som innehåller positiva bestämmel-
             ser om mänskliga rättigheter. Parlamentet konstaterar emellertid att lagstiftningen till skydd för minoriteter
             måste förbättras ytterligare. Parlamentet är bekymrat över de problematiska bestämmelserna rörande bland
             annat förfaranden för att utnämna, befordra och avskeda domare och åklagare och bristen på samråd med
             allmänheten och parlamentarisk debatt under utarbetandet av förslag. Parlamentet uppmanar de serbiska
             myndigheterna att överväga att utöka den territoriella decentraliseringens omfattning, särskilt i fråga om
             Vojvodina.

             13.    Europaparlamentet betonar vikten av att man ser till att EU-stödet tillhandahålls på ett sätt som tar
             hänsyn till Serbiens nuvarande territoriella och administrativa struktur, liksom den etniska sammansätt-
             ningen samt de traditionella ekonomiska och kulturella relationerna med berörda områden, och att detta
             sker med full medverkan av de lokala och regionala myndigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen,
             rådet och sina behöriga utskott att noggrant övervaka organiseringen av NUTS 2-regionerna i Serbien.

             14.    Europaparlamentet lovordar Serbien för att regering och parlament blivit öppnare och för den goda
             förvaltningskapaciteten. Parlamentet lovordar även Serbien för att det antagit 2007 års budgetlag och valt en
             Ombudsman, en kommissarie för information till allmänheten, en chef för den serbiska nationalbanken och
             medlemmar till det statliga revisionsorganets styrelse. Parlamentet beklagar att man fortfarande inte har
             utnämnt domare till den konstitutionella domstolen.
 ---pagebreak--- C 263 E/630                                         Europeiska unionens officiella tidning                               SV           16.10.2008

Torsdag 25 oktober 2007

              15.     Europaparlamentet är övertygat om att en central fråga som rör de mänskliga rättigheterna är att
              hitta hållbara lösningar för flyktingar och internflyktingar, särskilt som det fortfarande finns ett stort antal
              flyktingar i Serbien, i första hand från Kroatien men även från Bosnien och Hercegovina, och internflyk-
              tingar från Kosovo. Europaparlamentet beklagar att man inte kunde hålla tidsfristen som var fastställd till
              slutet av 2006 när det gällde att lösa alla kvarstående frågor från Sarajevoförklaringen om repatriering av
              flyktingar och ersättning för förlorad egendom som undertecknades den 31 januari 2005 av Kroatien, Bos-
              nien och Hercegovina samt Serbien och Montenegro. Dessutom har inte mycket gjorts sedan tidsfristen
              löpte ut.

              16.     Europaparlamentet uppmanar därför den serbiska regeringen att fortsätta sina ansträngningar för att
              genomföra Sarajevoförklaringen, inbegripet genom att anta en tydlig rättslig ram som täcker bland annat
              rätten att återvända till ursprungsorten och rätten till ersättning för förlorad egendom. Parlamentet upp-
              manar med kraft EU, dess medlemsstater och världssamfundet att fortsätta arbeta för flyktingarnas rättig-
              heter och att fortsättningsvis stödja länderna i fråga, genom att öronmärka tillräckliga ekonomiska resurser
              för det ändamålet. Parlamentet betonar att integration och vidarebosättning av internflyktingar och flyk-
              tingar inte får leda till att den ursprungliga etniska balansen i ett område eller en region rubbas i avsevärd
              omfattning. Parlamentet hänvisar i detta sammanhang till Europarådets ramkonvention av den 1 februari
              1995 om minoritetsskydd.

              17.     Europaparlamentet konstaterar att det har gjorts framsteg i fråga om att bekämpa organiserad brotts-
              lighet och korruption, vilket nyligen ledde till många gripanden av högprofilerade personer, men noterar
              samtidigt att korruption, särskilt inom polis- och rättsväsendet, fortfarande är ett allvarligt problem och att
              offentliga korruptionsutredningar ofta tycks ha politiska motiv. Parlamentet påpekar att korruption är ett
              betydande hinder när det gäller att locka större utländska investeringar, och uppmanar den serbiska rege-
              ringen att genomföra en omfattande strategi för att bekämpa korruption. Parlamentet anser det nödvändigt
              att upprätthålla kampen mot organiserad brottslighet.

              18.      Europaparlamentet välkomnar att man avslutat processen med att överföra befogenheter i fråga om
              statligt gränsskydd från armén till polisen, vilket utgör ett viktigt steg för att uppfylla EU:s krav. Parlamentet
              uppmanar med kraft rådet och kommissionen att fortsätta att uppmana den serbiska regeringen att genom-
              föra omfattande reformer av polisväsendet, säkerhetstjänsten och armén, inbegripet genom åtgärder för att
              stärka den civila kontrollen av armén. Parlamentet anser att reformen av polisväsendet bör ta hänsyn till
              behovet av polisstyrkor som talar minoritetsspråk i regioner som bebos av stora minoritetsgrupper.

              19.     Europaparlamentet anser att en av de frågor som regeringen måste ge högsta prioritet är att främja
              rättsstatsprincipen och att strikt genomföra rättsliga bestämmelser. Parlamentet välkomnar de rättsliga refor-
              måtgärder som hittills har vidtagits, men betonar behovet av att fortsätta med denna process, särskilt med
              tanke på rättegångars längd, vittnesskydd, korruptionsbekämpning och domares oberoende. Parlamentet
              beklagar att den konstitutionella domstolen inte är verksam, och påverkar att detta främjar utvecklingen av
              demokrati och demokratisk lagstiftning i Serbien.

              20.     Europaparlamentet välkomnar att rättegången i fråga om mordet på premiärminister Zoran Đinđić
              har avslutats och stöder det initiativ som nyligen togs av den särskilda åklagarmyndigheten för att avslöja de
              politiska motiven bakom mordet.

              21.     Europaparlamentet välkomnar det arbete som har utförts av den serbiske krigsförbrytaråklagaren
              men beklagar att nationella krigsförbrytarrättegångar undermineras på grund av brist på öppenhet och
              politisk vilja att följa ansvarskedjan för att hitta dem som gett order, istället för att bara identifiera de direkta
              gärningsmännen. Parlamentet anser att de påföljder som den serbiska krigsförbrytardomstolen utdömt mot
              fyra medlemmar av den paramilitära enheten Skorpionerna för att ha avrättat sex muslimer från Srebrenica
              inte motsvarar det avskyvärda brott de begått. Parlamentet konstaterar att den serbiska presidenten offentligt
              har beklagat de korta straff som utdömts.

              22.    Europaparlamentet anser att Serbiens medborgare har rätt att få veta sanningen om de krigs- och
              folkmordsstrategier som nyligen genomförts i deras namn, och få veta vilka som har begått krigsförbrytelser.
              Parlamentet anser att Serbien måste ta itu med sitt nära förflutna på ett ärligt sätt för att kunna utvecklas,
              eftersom en viktig del av vägen mot försoning med landets grannar är att Serbien accepterar sitt förflutna.
              Parlamentet uppmanar regeringen att på nytt öppna sannings- och försoningskommissionen som inrättades
              2001, inte minst för att främja ett positivt klimat i de delar av landet som har drabbats hårdast av konflikter
              mellan olika etniska grupper. Kommissionen uppmanas att med kraft främja initiativ för att underlätta
              kontakterna mellan olika folk i regionen och att anslå större anslag i detta syfte.
 ---pagebreak--- 16.10.2008         SV                            Europeiska unionens officiella tidning                                        C 263 E/631

                                                                                Torsdag 25 oktober 2007

             23.    Europaparlamentet välkomnar Serbiens presidents ursäkt till de kroatiska medborgarna för de krigs-
             förbrytelser som begicks i Serbiens namn under det senaste kriget. Parlamentet anser det vara ett uttryck för
             stor politisk mognad och demokratiskt ledarskap och ett konkret bevis på den nuvarande regeringens avsikt
             att bedriva en vänskaps- och samarbetspolitik med sina grannländer.

             24.    Europaparlamentet anser att försoning och rättvisa är en förutsättning för stabiliteten och utveck-
             lingen av alla länder i regionen samt för deras integrering i Europeiska unionen. Parlamentet uppmanar
             med kraft Serbiens grannländer att följa Serbiens exempel och att förkasta alla uttryck för etnisk intolerans
             och rasism inom deras respektive territorier.

             25.      Europaparlamentet anser att EU och dess medlemsstater bör starta och stödja program som syftar till
             att tillhandahålla psykosocial rådgivning som främst, men inte uteslutande, fokuserar på kvinnor och barn
             som har traumatiserats av sina erfarenheter före och under kriget.

             26.     Europaparlamentet välkomnar det nyligen påbörjade samarbetet mellan Belgrad och Priština när det
             gäller att söka efter personer som försvunnit under konflikten i Kosovo och särskilt de senaste gemensamma
             insatserna inom Raška-distriktet. Parlamentet uppmanar Serbiens regering att lägga fram en offentlig rapport
             om Mačkatica.

             27.     Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att tilldela den internationella kommissionen
             för försvunna personer (ICMP) tillräckliga ekonomiska resurser för att göra det möjligt för organisationen att
             senast 2010 slutföra sitt arbete med att identifiera alla försvunna personer inom f.d. Jugoslaviens territo-
             rium. Parlamentet anser att ICMP:s arbete på ett betydande sätt bidrar till sanning, rättvisa och försoning i
             området.

             28.    Enligt en undersökning som utfördes av det strategiska marknadsföringsorganet för studentorganisa-
             tionen i Serbien 2004 har 70 procent av de serbiska universitetsstudenterna aldrig rest utomlands. Europa-
             parlamentet välkomnar initiativ för att ge serbiska studenter möjlighet att studera i EU-länder. Parlamentet
             uppmanar medlemsstaterna att hitta nya sätt att främja kontakter med det serbiska folket.

             29.     Europaparlamentet konstaterar att Serbien aktivt bidrar till regionalt samarbete och goda grannskaps-
             relationer genom sitt medlemskap i ett stort antal regionala initiativ såsom stabilitetspakten/regionala sam-
             arbetsrådet och Cefta. Parlamentet uppmanar Serbien att fortsätta att spela en ansvarsfull roll i regionen.
             Parlamentet betonar att det ligger i Serbiens eget intresse att utveckla och upprätthålla goda relationer med
             sina regionala partnerländer, att stärka ett effektivt gränsöverskridande samarbete genom att fullt ut utnyttja
             den potential som finns hos de nationella minoriteterna vid gränsområdena, och att aktivt delta i bilaterala,
             regionala och europeiska infrastrukturprojekt. Parlamentet upprepar att framtiden för alla länder i området
             finns i EU.

             30.   Europaparlamentet uppmuntrar den serbiska regeringen till att främja goda grannrelationer mellan
             Bosnien och Hercegovina.

             31.   Europaparlamentet uppmanar med kraft den serbiska regeringen att fortsätta dialogen med sina
             grannar i sydöstra Europa för att lösa gränsproblemen, eftersom de territoriella gränserna mellan Serbien
             och Kroatien och mellan Serbien och Bosnien och Hercegovina ännu inte har fastställts.

             32.      Europaparlamentet lovordar Serbien för att man åstadkommit förbättrade relationer mellan de olika
             etniska grupperna, särskilt i Vojvodina där antalet incidenter mellan olika etniska grupper minskat betydligt,
             även om de inte har upphört helt. parlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att vidta ytterligare
             åtgärder för att främja utvecklingen bland de nationella minoriteterna i det mångetniska Vojvodina, verka för
             en fredlig samexistens och se till att polisen, rättsväsendet och andra statliga organ verkar på en etnisk
             neutral grund samt att, för att skapa det nödvändiga förtroendet för dessa institutioner hos befolkningen,
             se till att den etniska sammansättningen på ett lämpligt sätt återspeglas bland personalen hos dessa myndig-
             heter. Parlamentet uppmanar vidare de serbiska myndigheterna att varsamt hantera alla eventuella tillström-
             ningar av flyktingar så att den etniska, kulturella, religiösa, ekonomiska och politiska balansen i regionen
             inte rubbas, för att se till att flyktingarna integreras framgångsrikt i en multikulturell miljö. Parlamentet
             betonar att program som syftar till att bygga upp toleransen mellan olika folkgrupper, särskilt i Vojvodina,
             är ytterst viktiga och anser även att EU-finansiering behövs för dessa program.
 ---pagebreak--- C 263 E/632                                       Europeiska unionens officiella tidning                             SV          16.10.2008

Torsdag 25 oktober 2007

              33.    Parlamentet välkomnar att partier med etniska albaner från Preševodalen deltog vid de val som hölls
              nyligen, vilket var första gången på tio år, och att minoriteter är representerade både i den lagstiftande och
              verkställande makten. Parlamentet anser att Sandžak fortfarande är en särskilt problematisk region och upp-
              manar regeringen att arbeta tillsammans med de lokala politikerna för att utarbeta strategier för att mot-
              verka en fortsatt radikalisering och uppdelning i samhället.

              34.     Europaparlamentet välkomnar öronmärkningen av medel i 2007 års budget för projekt som direkt
              rör decenniet för romsk integration. Parlamentet är emellertid oroat över bristen på ett systematiskt politiskt
              tillvägagångssätt för att förbättra livet och levnadsvillkoren för romerna, inklusive internflyktingar och åter-
              vändande personer, och över att den romska befolkningen alltjämt diskrimineras.

              35.     Europaparlamentet uppmanar den serbiska regeringen att fullt ut, såväl finansiellt och institutionellt,
              genomföra de nationella handlingsplanerna för verkställandet av decenniet för romsk integration, för att
              utarbeta praktiska och hållbara lösningar för den romska befolkningen. Parlamentet påminner Serbien om
              att antagandet av en heltäckande lagstiftning mot diskriminering och hållbar repatriering av romer som
              fortfarande bor i läger är prioriterade frågor inom det europeiska partnerskapet med Serbien.

              36.     Europaparlamentet uppmärksammar grundandet av en byrå för mänskliga rättigheter och minorite-
              ters rättigheter under premiärministern, som ska ersätta statsunionens ministerium för mänskliga rättigheter
              och minoriteters rättigheter. Parlamentet uppmanar premiärministern att föra en följdriktig och aktiv mino-
              ritetspolitik och se till att mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter prioriteras på regeringens dag-
              ordning. Parlamentet välkomnar att Serbiens nya konstitution ger en konstitutionell grund för etniska mino-
              riteters nationella råd och begär att ny lagstiftning ska antas för att åstadkomma en bättre reglering av dessa
              råds status, verksamhet och valförfarande. Parlamentet ser fram emot en sådan lagstiftning som kan ge en
              bättre rättslig ram för skyddet av minoriteters rättigheter och integrationen av alla nationella minoriteter
              inom alla statliga strukturer.

              37.   Europaparlamentet välkomnar antagandet av en omfattande nationell strategi för att bekämpa män-
              niskohandel, men uppmanar den serbiska regeringen att vara strängare vid åtal mot människohandlare så att
              de döms till och avtjänar sådana fängelsestraff som stämmer överens med brottet.

              38.     Europaparlamentet anser att omvandlingen av Serbiens radio och television (RTS) till ett allmännyt-
              tigt företag utgör ett framsteg, men uppmärksammar samtidigt bristen på offentlig debatt rörande ändring-
              arna av lagen om radio- och TV-sändningar och bristerna i förfarandet för att utse medlemmar till styrelsen
              för RTS. Parlamentet uppmärksammar även behovet av att fastställa fullständigt demokratiska regler som
              styr fördelningen av sändningstillstånd för radio och TV och som särskilt gör det möjligt att överklaga beslut
              som fattas av den myndighet som beviljar tillstånden. Parlamentet beklagar djupt att det inte har gjorts
              några framsteg när det gäller att lösa fall där det förekommit mord på journalister och beklagar också det
              mordförsök som nyligen genomfördes på en känd undersökande reporter som rapporterar om krigsförbry-
              telser och organiserad brottslighet. Parlamentet begär att de berörda myndigheterna hittar gärningsmännen
              och utreder brottet noga.

              39.     Europaparlamentet konstaterar att sektorn för icke-statliga organisationer är välutvecklad och väl-
              komnar myndigheternas ansträngningar för att samråda med den civila sektorn, sät det särskilda meddelan-
              det om samarbete som undertecknades av det serbiska kontoret för europeisk integration och icke-statliga
              organisationer, rådet för relationerna med det civila samhället, som inrättats av Serbiens president, och det
              utrikespolitiska rådet, som inrättats av Serbiens utrikesminister, samt medtagandet av representanter för icke-
              statliga organisationer i det statliga rådet för europeisk integration med premiärministern som ordförande.
              Det serbiska parlamentet uppmanas att anta lagar som förbättrar den rättsliga situationen för de civila sam-
              hällsorganisationerna.

              40.     Europaparlamentet fördömer det offentliga nedsvärtandet av de aktörer från det civila samhället som
              kritiserar regeringen eller drar uppmärksamheten till problematiska frågor såsom krigsförbrytelser. Parla-
              mentet beklagar den senaste kraftiga ökningen av politiskt motiverade angrepp och varnar för att de hatiska
              uttalandena i medierna ökat och för politiska åtgärder som riktar sig mot människorättsaktivister, journa-
              lister och politiker.

              41.    Europaparlamentet välkomnar undertecknandet av avtalet om förenklade viserings- och återtagan-
              deavtalen den 18 september 2007 och uppmanar med kraft rådet att se till att de träder i kraft före
              utgången av 2007. Parlamentet välkomnar antagandet av lagen om resehandlingar och konstaterar att lagar
 ---pagebreak--- 16.10.2008         SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                      C 263 E/633

                                                                                Torsdag 25 oktober 2007

             om asyl, statsgränser och utlänningar håller på att antas. Parlamentet uppmanar rådet att med stöd av
             kommissionen upprätta en konkret färdplan för visumfrihet och anta stödåtgärder för att förbättra möjlig-
             heterna att resa för en större andel av befolkningen och särskilt de unga. Parlamentet betonar vikten av
             rörlighet för både den politiska och ekonomiska utvecklingen i Serbien, eftersom rörlighet ger människor
             möjlighet att få direkt erfarenhet av EU och underlättar Serbiens integrering i Europa. Parlamentet efterlyser
             ett ökat deltagande i livslångt lärande och projekt för kulturellt utbyte. Rådet uppmanas att överväga att
             upprätta ett gemensamt system för att hantera handläggandet av viseringsansökningar på ett sådant sätt att
             man avlastar de hårdast belastade konsulaten och ser till att ansökningar handläggs inom rimlig tid.

             42.    Europaparlamentet anser att reformen av utbildningssystemet inte bara är en absolut nödvändighet,
             utan även det enda sättet för Serbien att utveckla ett nytt värdesystem för de yngre generationerna inom den
             aktuella demokratiseringsprocessen.

             43.    Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och samtliga medlemsstater att göra gemen-
             samma ansträngningar för att göra EU synligare i Serbien och uppmanar med kraft kommissionen att
             undvika ytterligare förseningar när det gäller rekryteringen av personal till delegationskontoret, inbegripet
             experter som ska förvalta medlen från instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA).

             44.    Europaparlamentet uppmanar utskottet för utrikesfrågor och dess underutskott för mänskliga rättig-
             heter att fortsätta att noggrant följa situationen i Vojvodina, och följa upp de slutsatser som drogs i den
             ovannämnda slutrapporten från parlamentets undersökningsuppdrag i Vojvodina.

             45.      Europaparlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att utan dröjsmål anta restitutionslagar som
             överensstämmer med lagarna i andra länder, som i tillämpliga fall ger verklig ekonomisk kompensation i
             stället för statsobligationer.

             46.    Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att spela en aktiv roll på Serbiens väg mot EU
             och att låta Serbien dra nytta av deras erfarenheter av reformer.

             47.    Europaparlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att fortsätta närma sig EU:s lagstiftning och
             standarder på miljöområdet och att genomföra antagen lagstiftning och se till att den efterlevs.

             48.    Europaparlamentet välkomnar Serbiens medlemskap i det sjunde ramprogrammet för forskning och
             teknisk utveckling. Parlamentet uppmanar rådet att utöka vänortsprogrammen och programmen för tekniskt
             bistånd, särskilt sådana som riktas mot unga.

             49.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för
             kännedom, till kommissionen och till medlemsstaternas och Serbiens parlament och regeringar.

             P6_TA(2007)0483

             Förbindelserna EU–Afrika

             Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2007 om läget i förbindelserna mellan EU och
                                                 Afrika (2007/2002(INI))

             Europaparlamentet utfärdar denna resolution

             — med beaktande av den förklaring och den handlingsplan som utarbetades under toppmötet Afrika–
               Europa i Kairo den 3–4 april 2000 under ledning av Afrikanska enhetsorganisationen (OAU) och EU,

             — med beaktande av den strategiska plan för 2004–2007 som Afrikanska unionens (AU) kommission lagt
               fram och som antogs den 7 juli 2004 vid de afrikanska stats- och regeringschefernas tredje möte i
               Addis Abeba i Etiopien,