title: Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Belgiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

text:
               3.9.2019

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 297/1

      KOMMISSIONENS REKOMMENDATION
      av den 18 juni 2019
      om Belgiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030
      (2019/C 297/01)
      EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

                  (2)

                  Belgien lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 31 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras.

                  (3)

                  Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Belgiens utkast till nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

                  (4)

                  Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

                  (5)

                  Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan.

                  (6)

                  Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier.

                  (7)

                  När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

                  (8)

                  Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

                  (9)

                  Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Belgien (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Belgien (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

                  (10)

                  I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

                  (11)

                  I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

                  (12)

                  Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det medföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (6).

                  (13)

                  Belgien anmälde ett utkast till nationell energi- och klimatplan tillsammans med ett utkast till en federal plan och fyra utkast till regionala planer samt ett antal ytterligare bilagor. Även om kompletterande dokument får bifogas måste den slutliga nationella energi- och klimatplanen innehålla alla de delar som krävs i förordningen, däribland all information för att bedöma de föreslagna ambitionsnivåerna och om planen är tillräcklig för att uppnå dem, särskilt genom en omfattande översikt av styrmedel och åtgärder och en åtföljande konsekvensbedömning. Väsentliga insatser och politisk vilja krävs för att uppnå en bättre integrerad nationell energi- och klimatplan, vilken i sin tur skulle utgöra ett mer användbart verktyg för att underlätta samarbetet mellan olika ansvariga myndigheter i arbetet med att uppnå energiomställningen. Särskild uppmärksamhet bör riktas mot hanteringen av kopplingarna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp” och ”energieffektivitet” och de andra dimensionerna, särskilt genom att man presenterar mer konkreta och kvantifierbara mål rörande ”energitrygghet”, ”den inre marknaden” samt ”forskning, innovation och konkurrenskraft” till stöd för ambitionerna om minskade växthusgasutsläpp, förnybara energikällor och energieffektivitet och genom att man bättre förklarar hur man tagit hänsyn till principen om ”energieffektivitet först”.

                  (14)

                  Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle gynnas av att man i den presenterar en omfattande översikt av konkurrenskraft, inte bara i de energiintensiva industrierna utan också i den koldioxidsnåla tekniksektorn, där man tillhandahåller en konkret analys av positionen på den globala marknaden, lyfter fram områden med konkurrensmässiga fördelar och potentiella utmaningar samt pekar på mätbara mål för framtiden samt styrmedel och åtgärder för att uppnå dem, med lämpliga kopplingar till företags- och industripolitik. Den skulle också gynnas av en ytterligare integration av styrmedel för cirkulär ekonomi med tonvikt på dess fördelar när det gäller att minska växthusgasutsläppen.

                  (15)

                  Till grund för kommissionens rekommendationer till Belgien ligger en bedömning av Belgiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS BELGIEN ATT GÖRA FÖLJANDE:

                  1.

                  Komplettera informationen om de styrmedel och åtgärder som krävs för att uppnå målet rörande växthusgaser för 2030 på - 35 % jämfört med 2005 för de sektorer som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter, inbegripet i byggnads- och transportsektorn där de största minskningarna kommer att behöva göras, genom att man tillhandahåller fler detaljer om deras omfattning, tidsperspektiv och förväntade resultat. Specificera den planerade användningen av flexibiliteten mellan de sektorer som omfattas av ansvarsfördelning, redovisad markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk samt systemet för handel med utsläppsrätter.

                  2.

                  Avsevärt höja ambitionsnivån för 2030 till minst 25 % som Belgiens bidrag till unionens mål för förnybar energi för 2030, i enlighet med vad som beräknats med formeln i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999. Inkludera en vägledande utvecklingsbana i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999 i enlighet med den andelen, med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att kollektivt uppnå det målet. Ange detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som fastställs i Europarlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) för att göra det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Därutöver säkerställa att Belgiens mål för förnybar energi för 2020 som fastställs i bilaga I till Europaparlamentet och rådets direktiv 2009/28/EG (9) uppnås fullt ut och bibehålls som referensnivå från och med 2021 samt förklara hur Belgien avser att uppnå och bibehålla denna andel som referensnivå. Förstärka insatser i sektorn för värme och kyla för att uppnå det vägledande målet enligt artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 och intensifiera insatserna för att öka och diversifiera förnybara energikällor i transportsektorn. Tillhandahålla fler uppgifter om ramarna för att främja egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001, däribland förenkling av administrativa förfaranden.

                  3.

                  Höja ambitionsnivån för energieffektivitet genom att minska den slutliga energianvändningen, med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att nå unionens energieffektivitetsmål för 2030. Stödja detta med styrmedel och åtgärder som kan ge ytterligare energibesparingar fram till 2030. Stödja föreslagna styrmedel och åtgärder med en konsekvensbedömning och mer detaljerad information om omfattningen och tidslinjen för genomförande under perioden 2021–2030.

                  4.

                  Identifiera åtgärderna för att uppnå de energitrygghetsmål som avser diversifiering och minskning av energiberoendet, inklusive åtgärder för att säkerställa flexibilitet. Ta hänsyn till det regionala sammanhanget och till den faktiska potentialen hos sammanlänkningarna och produktionskapaciteten i grannländerna när man bedömer resurstillräcklighet i elsektorn.

                  5.

                  Ytterligare förtydliga de nationella mål och finansieringsmål för ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan i dag och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik.

                  6.

                  Förstärka det redan utmärkta regionala samarbetet inom Pentalateralt energiforum baserat särskilt på den politiska förklaringen från den 4 mars 2019 om att specifikt inkludera utveckling och övervakning av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, särskilt när det gäller relevanta frågor för gränsöverskridande samarbete.

                  7.

                  Förbättra kvantifieringen av den främst kvalitativa informationen om investeringsbehov och komplettera den med en omfattande bedömning av de övergripande investeringsbehoven för att uppnå målen. Ge en allmän bedömning av källorna till investeringar, inklusive lämplig finansiering på nationell och regional nivå samt unionsnivå.

                  8.

                  Förteckna alla energisubventioner, särskilt subventioner för fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem.

                  9.

                  Komplettera analysen av samspelet med politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft, inbegripet ur ett kvantitativt perspektiv.

                  10.

                  Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder, däribland i koldioxidintensiva och industriella regioner. Ytterligare utveckla metoden för att hantera problem med energifattigdom, däribland tillhandahålla ytterligare detaljer om befintliga och potentiella åtgärder, energifattigdomsplanerna och deras förväntade resultat, samtidigt som man kompletterar analysen så som krävs i förordning (EU) 2018/1999.

         Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

               På kommissionens vägnar

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Ledamot av kommissionen

         (1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 211.

         (3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1000 final.

         (5)  COM(2019) 501 final av den 5 juni 2019.

         (6)  SWD(2019) 211.

         (7)  SWD(2019) 211.

         (8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).


title: Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Tjeckiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

text:
               3.9.2019

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 297/9

      KOMMISSIONENS REKOMMENDATION
      av den 18 juni 2019
      om Tjeckiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030
      (2019/C 297/03)
      EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

                  (2)

                  Tjeckien lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 31 januari 2019. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras.

                  (3)

                  Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Tjeckiens utkast till nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

                  (4)

                  Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan.

                  (5)

                  Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier.

                  (6)

                  När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

                  (7)

                  Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

                  (8)

                  Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Tjeckien (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Tjeckien (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

                  (9)

                  I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

                  (10)

                  I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

                  (11)

                  Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

                  (12)

                  Kopplingarna mellan energiunionens dimensioner är synliga i utkastet till plan, men nämns inte uttryckligen. I den slutliga planen bör Tjeckien utveckla de nämnda kopplingarna mellan energiunionens olika dimensioner genom att identifiera synergier inom dimensionen ”minskade växthusgasutsläpp”, t.ex. biobränsle och markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk. Synergier mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre marknaden”, även i förhållande till principen om ”energieffektivitet först”, bör också utforskas ytterligare genom att man förklarar hur energieffektivitet bidrar till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en trygg energiförsörjning och minskad energifattigdom, däribland tydliga tidsramar. En viktig aspekt som bör beaktas ytterligare i den slutliga planen är planeringen av en rättvis omställning för kol- och koldioxidintensiva regioner. En annan relevant fråga är den effekt som riskerna med klimatförändringarna har på energiförsörjningen. På samma sätt måste målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner.

                  (13)

                  Den slutliga integrerade energi- och klimatplanen skulle gynnas av att man i den presenterar en omfattande analys av vilken position den koldioxidsnåla tekniksektorn för närvarande har på den globala marknaden och lyfter fram områden med konkurrensmässiga fördelar och potentiella utmaningar samt pekar på mätbara mål för framtiden samt styrmedel och åtgärder för att uppnå dem, med lämpliga kopplingar till företags- och industripolitik. Den skulle också gynnas av en bättre samverkan med den cirkulära ekonomin med tonvikt på dess potential att minska växthusgasutsläppen.

                  (14)

                  Till grund för kommissionens rekommendationer till Tjeckien ligger en bedömning av Tjeckiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS TJECKIEN ATT GÖRA FÖLJANDE:

                  1.

                  Höja ambitionsnivån för 2030 till en andel förnybar energi på minst 23 % som Tjeckiens bidrag till unionens mål för förnybar energi för 2030, i enlighet med vad som beräknats med formeln i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999. Inkludera en vägledande utvecklingsbana i den slutliga planen där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999 i enlighet med den andelen, med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att kollektivt uppnå det målet. Lägga fram detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som fastställs i Europarlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) och som gör det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Höja ambitionsnivån i sektorn för värme och kyla för att uppnå det vägledande målet enligt artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 och lägga fram åtgärder för att uppnå det transportmål som fastställs i Tjeckiens plan i enlighet med vad som anges i artikel 25 i direktiv (EU) 2018/2001. Inkludera åtgärder för att minska den administrativa bördan med koppling till ramarna för att främja egenanvändning av energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001.

                  2.

                  Öka sina ambitioner att minska den primära energianvändningen med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att uppnå energieffektivitetsmålet för unionen till 2030, med stöd av styrmedel och åtgärder för att uppnå ytterligare energibesparingar till 2030. Bättre identifiera de styrmedel och åtgärder som planeras antas under perioden 2021–2030, också utifrån bedömningen av deras förväntade resultat.

                  3.

                  Inkludera prognoser för den framtida energimixen, däribland förnybara gaskällor, och planerade åtgärder inom området motståndskraft för energisystemet, åtgärder på efterfrågesidan, it-säkerhet och kritisk infrastruktur. Tillhandahålla mer detaljerade styrmedel och åtgärder i syfte att öka diversifieringen av naturgasförsörjningen från tredjeländer. Därutöver specificera åtgärderna för att uppnå de energitrygghetsmål som avser diversifiering och minskning av energiberoendet, inklusive åtgärder för att säkerställa flexibilitet och långsiktig försörjning av kärnämnen och kärnbränsle, särskilt med tanke på utvecklingen av kärnkraftskapaciteten.

                  4.

                  Definiera framåtblickande mål och målsättningar rörande marknadsintegration, särskilt väldefinierade nya och planerade åtgärder. Fastställa potentialen för förnybara gaser. I den slutliga planen inkludera en övergripande bedömning av befintliga och framtida åtgärder kopplade till konkurrensutvecklingen.

                  5.

                  Ytterligare förtydliga sina nationella mål och finansieringsmål för ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan i dag och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik.

                  6.

                  Fortsätta den redan utmärkta inställningen till regionalt samarbete inom ramen för Visegrad-gruppen som omfattar Tjeckien, Ungern, Polen och Slovakien, samt bilaterala dialoger med andra medlemsländer. Sådant samarbete omfattar ämnen så som ytterligare integration på den inre energimarknaden, åtgärder kopplade till bedömningar av systemtillräcklighet mot bakgrund av den planerande fortsättningen för en kapacitetsmarknad, rättvis omställning, minskade växthusgasutsläpp, och ytterligare utnyttjande av förnybara energikällor, inbegripet de resulterande effekterna på energisystemet och gränsöverskridande elhandel.

                  7.

                  Utöka sin analys av investeringsbehov och -källor, däribland lämplig finansiering på nationell och regional nivå samt unionsnivå, som för närvarande tillhandahålls för specifika styrmedel, till en allmän översikt över investeringsbehov för att nå landets energi- och klimatmål. Även överväga kostnadseffektiva överlåtelser till andra medlemsländer, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 (9), som en finansieringskälla.

                  8.

                  Förteckna alla energisubventioner, särskilt subventioner för fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem.

                  9.

                  Komplettera analysen av samspelet med politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft, med redogörelse för och kvantifiering av effekterna på luftföroreningar för de olika scenarierna tillsammans med bakomliggande uppgifter, och beakta synergier och kompromisseffekter.

                  10.

                  Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder. I den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen bör man särskilt analysera effekterna av energiomställningen för den del av befolkningen som berörs av avvecklingen av kol eller av justeringar inom andra energiintensiva sektorer och göra kopplingen till den tjeckiska strategiska ramen ReStart, som främjar en rättvis omställning för de tjeckiska kolregionerna. Ytterligare utveckla metoden för att hantera problem med energifattigdom, däribland genom att specificera bedömningen i enlighet med vad som krävs i förordning (EU) 2018/1999.

         Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

               På kommissionens vägnar

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Ledamot av kommissionen

         (1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 214.

         (3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1002 final.

         (5)  COM(2019) 503 final av den 5 juni 2019.

         (6)  SWD(2019) 214.

         (7)  SWD(2019) 214.

         (8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 av den 30 maj 2018 om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp 2021–2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 156, 19.6.2018, s. 26).


title: Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Danmarks utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

text:
               3.9.2019

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 297/13

      KOMMISSIONENS REKOMMENDATION
      av den 18 juni 2019
      om Danmarks utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030
      (2019/C 297/04)
      EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 288,
      med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

                  (2)

                  Danmark lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 21 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras.

                  (3)

                  Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Danmarks utkast till nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

                  (4)

                  Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

                  (5)

                  Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin integrerade nationella energi- och klimatplan.

                  (6)

                  Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier.

                  (7)

                  När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

                  (8)

                  Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

                  (9)

                  Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Danmark (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Danmark (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

                  (10)

                  I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

                  (11)

                  I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

                  (12)

                  Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

                  (13)

                  I sin slutliga plan bör Danmark beakta synergierna mellan energiunionens fem dimensioner och principen om ”energieffektivitet först”, bland annat genom att förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. Ytterligare information om specifika mål som rör efterfrågeflexibilitet, aggregering, systemflexibilitet, smarta nät, lagring, distribuerad produktion, konsumentskydd och konkurrenskraft inom energisektorns detaljhandelsled är också viktiga aspekter som bör behandlas i den slutliga planen för att säkerställa styrningen i riktning mot att uppnå målet på 100 % förnybar energi senast 2030. Det är viktigt att den slutliga planen innehåller en detaljerad beskrivning av alla energisubventioner samt av nationella styrmedel, åtgärder och tidslinjer för att avveckla dem, särskilt för fossila bränslen. Information om hur riskerna med klimatförändringar kan påverka energiförsörjningen skulle också förbättra planen. Målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” måste fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner.

                  (14)

                  Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle gynnas av att inbegripa en ännu mer omfattande analys av vilken position den koldioxidsnåla tekniksektorn, inklusive för att minska utsläppen av växthusgaser i de energi- och koldioxidintensiva industrisektorerna, i nuläget har på den globala marknaden. Genom att man bygger på exportstrategin för energiteknik kan mätbara mål för framtiden inkluderas i den slutliga planen, tillsammans med styrmedel och åtgärder för att uppnå dem. I den slutliga integrerade energi- och klimatplanen skulle man också kunna betona minskade utsläpp av växthusgaser tack vare ambitiösa insatser kopplade till den cirkulära ekonomin.

                  (15)

                  Till grund för kommissionens rekommendationer till Danmark ligger en bedömning av Danmarks utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS DANMARK ATT GÖRA FÖLJANDE:

                  1.

                  Klargöra hur man avser att uppnå sitt mål rörande växthusgaser för 2030 på – 39 % jämfört med 2005, för utsläpp som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter, bland annat genom att införa ytterligare kostnadseffektiva styrmedel i byggsektorn och ytterligare definiera sin planerade transportpolitik samt specificera sin avsedda användning av flexibilitet mellan de sektorer som omfattas av ansvarsfördelning och markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk samt systemet för handel med utsläppsrätter.

                  2.

                  Stödja den välkomna ambitionsnivån på en andel förnybar energi på 55 % år 2030 som Danmarks bidrag till unionens mål för förnybar energi år 2030 med detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med skyldigheterna i Europarlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) och som gör det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Bland annat klargöra nivån för en vägledande utvecklingsbana där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999. Därutöver lägga fram utvecklingsbanor och motsvarande åtgärder inom transportsektorn för att uppnå transportmålet enligt artikel 25 i direktiv (EU) 2018/2001. Tillhandahålla mer information avseende särskilda åtgärder för att säkerställa hållbarhet i försörjningen och användningen av biomassa i energisektorn, med tanke på hur betydande biomassa är i Danmarks energimix.

                  3.

                  Väsentligt höja ambitionsnivån för att minska både den slutliga och den primära energianvändningen till 2030, med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att nå unionens energieffektivitetsmål för 2030. Föreslå mer ambitiösa styrmedel och åtgärder som skulle kompensera för de troliga effekterna av avsevärt lägre finansieringsnivåer för energieffektivitet och för de överenskomna sänkningarna av energiskatter, och som skulle skapa ytterligare energibesparingar fram till 2030. Inkludera nya åtgärder som är utformade för att och kan ge de energibesparingar som krävs i artikel 7 i direktiv 2012/27/EU. Det här är särskilt viktigt med tanke på Danmarks beslut att avsluta sitt befintliga kvotpliktsystem för energieffektivitet, vilket kan minska den tillgängliga finansieringen för insatser som rör slutliga energibesparingar. Tydligare klargöra de faktiska insatser som kan förverkliga ambitionerna om renare och mer effektiva transporter och fordon.

                  4.

                  Definiera tydliga, mätbara och framåtblickande mål rörande marknadsintegration.

                  5.

                  Ytterligare utveckla de nationella mål och finansieringsmål för ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan i dag och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik.

                  6.

                  Utöka de redan goda regionala samarbetsarrangemangen, särskilt med de nordiska (Finland, Island, Norge och Sverige) och baltiska (Estland, Lettland och Litauen) länderna, till andra samarbetsmekanismer. Möjliga områden för ökat samarbete kring förnybar energi omfattar planerade statistisköverföringar eller hybridprojekt för förnybara energikällor, där vindkraft till havs är kopplad till fler än en marknad. Inom forskning och innovation omfattas anpassning av forskningsprogram, samordnad finansiering och identifiering av synergier med andra medlemsländer och med unionens program och initiativ.

                  7.

                  Utöka den tillhandahållna analysen av investeringsbehov genom att uppskatta behoven av offentliga och privata investeringar för de planerade styrmedlen för att uppnå klimat- och energimålen för 2030 och ange troliga källor för att finansiera dem.

                  8.

                  Förteckna alla energisubventioner, särskilt subventioner för fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem.

                  9.

                  Komplettera den välkomna integrationen av politiken för begränsning av klimatförändringar och utsläpp till luft med mer kvantitativ information, som åtminstone omfattar den information som krävs om de förväntade utsläppen av luftföroreningar inom ramen för de planerade styrmedlen och åtgärderna.

                  10.

                  Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder.

         Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

               På kommissionens vägnar

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Ledamot av kommissionen

         (1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 275.

         (3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1003 final.

         (5)  COM(2019) 504 final av den 5 juni 2019.

         (6)  SWD(2019) 275.

         (7)  SWD(2019) 275.

         (8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Tysklands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

text:
               3.9.2019

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 297/17

      KOMMISSIONENS REKOMMENDATION
      av den 18 juni 2019
      om Tysklands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030
      (2019/C 297/05)
      EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

                  (2)

                  Tyskland lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 20 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras.

                  (3)

                  Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Tysklands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

                  (4)

                  Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

                  (5)

                  Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin integrerade nationella energi- och klimatplan.

                  (6)

                  Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier.

                  (7)

                  När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

                  (8)

                  Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

                  (9)

                  Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Tyskland (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Tyskland (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

                  (10)

                  I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

                  (11)

                  I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

                  (12)

                  Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

                  (13)

                  Med tanke på den generellt goda uppbyggnaden av nationella mål inom energi- och klimatpolitik som beskrivs i utkastet till plan skulle man i den slutliga planen kunna specificera den huvudsakliga samverkan mellan dessa mål både när det gäller nationella ambitionsnivåer och när det gäller preliminära, planerade, ytterligare och befintliga politiska instrument. Om man ytterligare utvecklar beskrivningen av kopplingen mellan sektorer och den tillhörande incitamentsstrukturen i olika ekonomiska sektorer skulle man kunna skapa samstämmighet mellan styrmedel och åtgärder inom och mellan energiunionens dimensioner på ett mer omfattande sätt. I det sammanhanget skulle man kunna beakta identifiering av investeringsbehov i alla energiunionens dimensioner, så att man kan undvika plötsliga effekter av växlande priser genom att säkerställa en gradvis avveckling av energisubventioner med långsiktig synlighet, och åtgärder för att mildra konsekvenserna för sårbara konsumenter med hjälp av energifattigdomsåtgärder. En omfattande konsekvensbedömning skulle kunna bidra till att hantera samverkan mellan styrmedel, t.ex. genom att man kvantifierar inverkan på redovisade utsläpp och upptag från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk från en hållbar försörjning av biomassa för energisyften, däribland riskerna för energitryggheten på grund av klimatförändringar. En kvantitativ översikt i den slutliga planen för utveckling av olika flexibilitetskällor som behövs för att integrera den ökande andelen förnybar energi i elsystemet skulle kunna bidra till att hantera ytterligare samverkan mellan dimensionerna i energiunionen. Information om hur principen om ”energieffektivitet först” beaktas i nationella styrmedel och åtgärder inom flera av dimensionerna i energiunionen skulle kunna ingå på ett mer utförligt sätt.

                  (14)

                  En ytterligare aspekt som förtjänar ökad uppmärksamhet är industrins konkurrenskraft och de områden där Tyskland har konkurrensmässiga fördelar och potentiella utmaningar i sin energiomställning. Mätbara mål för framtiden skulle vara en fördel, tillsammans med styrmedel och åtgärder för att uppnå dem, med lämpliga kopplingar till företags-, industri- och utbildningspolitik. Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle också gynnas av en bättre samverkan med den cirkulära ekonomin med tonvikt på dess potential att minska växthusgasutsläppen.

                  (15)

                  Till grund för kommissionens rekommendationer till Tyskland ligger en bedömning av Tysklands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS TYSKLAND ATT GÖRA FÖLJANDE:

                  1.

                  Specificera kostnadseffektiva ytterligare styrmedel och åtgärder, särskilt inom bygg-, transport- och jordbrukssektorn, för att hantera det betydande glappet mellan landets mål rörande växthusgasutsläpp för 2030 på - 38 % jämfört med 2005 för sektorer som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter.

                  2.

                  Tillhandahålla detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder i linje med de skyldigheter som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8), för att göra det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå Tysklands bidrag på en andel förnybar energi på 30 % till unionens mål för förnybar energi år 2030. Lägga fram utvecklingsbanor och tillhandahålla specifika åtgärder för att uppnå transportmålet enligt artikel 25 i direktiv (EU) 2018/2001. Tillhandahålla fler uppgifter om ramarna för att främja egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001, däribland förenkling av administrativa förfaranden.

                  3.

                  Tillhandahålla ett tillräckligt ambitiöst nationellt bidrag till både den primära och den slutliga energianvändningen, som tar hänsyn till behovet av att kollektivt öka den nödvändiga insatsnivån för att nå unionens mål för 2030, och för att stödja det nationella bidraget med styrmedel och åtgärder på en nivå som är tillräcklig för att ge de motsvarande energibesparingarna. Tydligt identifiera styrmedel som planeras att antas och genomföras under perioden 2021–2030, deras förväntande effekter samt tidslinjen för deras genomförande och budgetkrav.

                  4.

                  Specificera åtgärderna för att uppnå de energitrygghetsmål som avser diversifiering och minskning av energiberoendet, inklusive åtgärder för att säkerställa flexibilitet, samt information om avvecklingen av kärnkraften.

                  5.

                  Definiera framåtblickande mål och målsättningar rörande marknadsintegration, särskilt åtgärder för att stärka marknadssignaler och för att förbättra den faktiska inverkan av marknadskomponenter på elpriset. Inkludera en tidsplan med lämpliga åtgärder för att avlägsna strukturell överbelastning i elsystemet och tillhandahålla effektiva inmatnings- och platssignaler till marknaden som en viktig del i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen, särskilt som grund för ytterligare samarbete och samordning med andra medlemsländer och med tanke på en fungerande inre energimarknad.

                  6.

                  Ytterligare förtydliga de nationella mål och finansieringsmål för ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan 2022 och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik.

                  7.

                  Fortsätta det regionala samarbetet i respektive högnivågrupp och samrådet med grannmedlemsländer, både under slutförandet av den integrerade nationella energi- och klimatplanen och under dess genomförande. I det sammanhanget fokusera på avvecklingen av kol och brunkol, utnyttjandet av förnybara energikällor och den inre energimarknaden samt hantera frågor som sammanlänkningsnivåer och kapacitet från 2021 och framåt, regionala samarbetsåtgärder rörande bedömningar av systemtillräcklighet, rättvis omställning och energisystemsförändringar som behövs för att ta hand om högre andelar av förnybar energi som förväntas förändra gränsöverskridande elhandel samtidigt som det ökar behovet av systemflexibilitet.

                  8.

                  Utöka sin analys av investeringsbehov för elöverföringsinfrastruktur till en allmän översikt över investeringsbehov för att nå landets energi- och klimatmål. Ge en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar, inklusive lämplig finansiering på nationell och regional nivå samt unionsnivå.

                  9.

                  Förteckna alla energisubventioner, särskilt subventioner för fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem.

                  10.

                  Komplettera analysen av samspelet med politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft, med redogörelse för och kvantifiering av effekterna på luftföroreningar för de olika scenarierna tillsammans med bakomliggande uppgifter, och beakta synergier och kompromisseffekter.

                  11.

                  Integrera aspekter rörande rättvis och rimlig omställning, särskilt genom att tillhandahålla fler detaljer om socioekonomiska effekter av energiomställningen och den planerade avvecklingen av kol eller av justeringar i andra koldioxidintensiva sektorer. Beskriva de tillhörande sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder. Ytterligare utveckla metoden för att hantera problem med energifattigdom, däribland genom att tillhandahålla en särskild bedömning av energifattigdom i enlighet med vad som krävs i förordning (EU) 2018/1999.

         Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

               På kommissionens vägnar

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Ledamot av kommissionen

         (1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 229.

         (3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1004 final.

         (5)  COM(2019) 505 final av den 5 juni 2019.

         (6)  SWD(2019) 229.

         (7)  SWD(2019) 229.

         (8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Irlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

text:
               3.9.2019

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 297/25

      KOMMISSIONENS REKOMMENDATION
      av den 18 juni 2019
      om Irlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030
      (2019/C 297/07)
      EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

                  (2)

                  Irland lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 21 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras.

                  (3)

                  Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Irlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

                  (4)

                  Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

                  (5)

                  Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin integrerade nationella energi- och klimatplan.

                  (6)

                  Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier.

                  (7)

                  När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

                  (8)

                  Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

                  (9)

                  Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Irland 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Irland (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

                  (10)

                  I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

                  (11)

                  I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

                  (12)

                  Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

                  (13)

                  I den slutliga planen bör Irland bygga vidare på övervägandena i utkastet till plan om samverkan mellan styrmedel genom att i detalj beskriva synergierna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre energimarknaden”. En sådan fråga är hur den planerade utfasningen av kol och ökningen av förnybar energi påverkar energitryggheten och elsystemets produktionskapacitet. En annan fråga som bör beskrivas i detalj är förenligheten av den planerade ökningen av användningen av biomassa med planen att öka upptaget från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk. Hänsynen till principen om ”energieffektivitet först” när man fastställer kriterier för energikällors stödberättigande och när man föreslår styrmedel inom dimensionerna ”energitrygghet” och ”den inre energimarknaden” är en annan viktig aspekt som bör tas upp i den slutliga planen. På samma sätt måste målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner.

                  (14)

                  Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle bli bättre om man lade fram en övergripande analys av den ställning som sektorn för koldioxidsnål teknik för närvarande har på den globala marknaden. I samband med denna analys skulle man kunna belysa områden av stark konkurrenskraft och potentiella utmaningar samt ange mätbara mål för framtiden och styrmedel och åtgärder som kan användas för att uppnå dessa, med lämpliga kopplingar till näringslivs- och industripolitiken. Den skulle även gynnas av ett övervägande av den roll som innehas av den cirkulära ekonomin, och att man då hänvisar till nationella strategier och handlingsplaner samt tar upp deras fördelar och potentiella kompromisser när det gäller minskningen av växthusgasutsläppen.

                  (15)

                  Till grund för kommissionens rekommendationer till Irland ligger en bedömning av Irlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS IRLAND ATT GÖRA FÖLJANDE:

                  1.

                  Lägga fram ytterligare åtgärder, främst i byggnads- och transportsektorerna, för att på ett kostnadseffektivt sätt minska det betydande beräknade avståndet till landets mål för växthusgaser för 2030 på – 30 % jämfört med 2005 för sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem.

                  2.

                  Ange, som Irlands bidrag till unionens mål för förnybar energi för 2030, en andel förnybar energi på minst 31 %, i enlighet med vad som beräknats med formeln i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999. Inkludera en vägledande utvecklingsbana i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999 i enlighet med den andelen, med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att kollektivt uppnå det målet. Lägga fram detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8), för att göra det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Se till att det mål för förnybar energi för 2020 som fastställs i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (9) uppfylls fullt ut och bibehålls som ett referensvärde från 2021 och framåt, och förklara hur man tänker uppnå och bibehålla denna andel som referensvärde. Lägga fram utvecklingsbanor och motsvarande åtgärder i värme- och kylsektorn och transportsektorn som gör att man kan uppnå det vägledande mål som anges i artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 och transportmålet i artikel 25 i samma direktiv. Införa åtgärder för att komma till rätta med den administrativa bördan och detaljerad information om åtgärder rörande de stödjande ramarna för att främja egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001.

                  3.

                  Betydligt öka landets ambitioner rörande energieffektivitet genom att minska både den slutliga och den primära energianvändningen i absoluta termer mot bakgrund av behovet att höja insatsnivån för att nå unionens energieffektivitetsmål för 2030. Stödja detta med styrmedel och åtgärder som kan ge ytterligare energibesparingar fram till 2030. Uttrycka det slutliga bidraget som ett bestämt värde för både primär och slutlig energianvändning. I detalj beskriva den underliggande metoden för uppskattning av energibesparingar. Det behövs även en uppgift om de investeringar som behövs för att genomföra de energieffektiva styrmedlen.

                  4.

                  Ange de åtgärder som stöder energitrygghetsmålen rörande diversifiering och minskning av energiberoendet i synnerhet i gas- och oljesektorn mot bakgrund av osäkerhet avseende Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen.

                  5.

                  Ytterligare förtydliga de nationella mål och finansieringsmål för ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan i dag och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik.

                  6.

                  Bygga vidare på ramen för Nordsjöländernas energisamarbete och initiativet Ren energi för EU:s öar för att uppnå målet för förnybara energikällor och se till att de pågående sammanlänkningsprojekten genomförs i god tid. Ta fram åtgärder, mot bakgrund av Förenade kungarikets beslut att lämna Europeiska unionen, för att säkerställa ett fortsatt regionalt samarbete med Förenade kungariket om beredskap för nödsituationer och nödinsatser för elektricitet, och försörjningstrygghet för gas och olja.

                  7.

                  Förteckna åtgärder som vidtagits och planer för utfasning av energisubventioner, i synnerhet för fossila bränslen.

                  8.

                  Redogöra för effekterna på luftföroreningar för de olika scenarierna, tillhandahålla stödjande information och beakta synergier och kompromisseffekter.

                  9.

                  Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade styrmedel och åtgärder. Den slutliga planen bör i synnerhet ta upp vilken inverkan övergången har på de delar av befolkningen som bor i kolintensiva regioner. Komplettera strategin för att åtgärda energifattigdomsproblem med vägledande mål för minskning av energifattigdomen i enlighet med vad som krävs i förordning (EU) 2018/1999.

         Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

               På kommissionens vägnar

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Ledamot av kommissionen

         (1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 230.

         (3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1006 final.

         (5)  COM(2019) 507 final, 5 juni 2019.

         (6)  SWD(2019) 230.

         (7)  SWD(2019) 230.

         (8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).