               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 23.5.2022
            COM(2022) 609 final

            Rekommendation till
            RÅDETS REKOMMENDATION
            om Greklands nationella reformprogram 2022 med avgivande av rådets yttrande om Greklands stabilitetsprogram 2022
            {SWD(2022) 609 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Rekommendation till

               RÅDETS REKOMMENDATION

               om Greklands nationella reformprogram 2022 med avgivande av rådets yttrande om Greklands stabilitetsprogram 2022

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

               med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
                  1
               , särskilt artikel 5.2,

               med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser
                  2
               , särskilt artikel 6.1,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

               med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

               med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

               med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

               med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

               av följande skäl:

               (1)Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241
                  3
               , genom vilken faciliteten för återhämtning och resiliens inrättades, trädde i kraft den 19 februari 2021. Faciliteten för återhämtning och resiliens ger ekonomiskt stöd till genomförandet av reformer och investeringar och utgör en finanspolitisk impuls som finansieras av unionen. Den bidrar till den ekonomiska återhämtningen och till genomförandet av hållbara och tillväxtfrämjande reformer och investeringar, i synnerhet för att främja den gröna och den digitala omställningen, och stärker resiliensen och den potentiella tillväxten i medlemsstaternas ekonomier. Den bidrar också till hållbara offentliga finanser och ökar tillväxt och jobbskapande på medellång och lång sikt. Det högsta ekonomiska bidraget per medlemsstat inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens uppdaterades den [XX] juni 2022, i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) 2021/241.

               (2)Den 24 november 2021 antog kommissionen den årliga översikten över hållbar tillväxt, som inledde 2022 års europeiska planeringstermin för samordningen av den ekonomiska politiken. I översikten togs vederbörlig hänsyn till det gemensamma åtagandet från det sociala toppmötet i Porto i maj 2021 om att fortsätta genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 25 mars 2022 godkände Europeiska rådet prioriteringarna i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. Den 24 november 2021 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Grekland var en av de medlemsstater för vilka en fördjupad granskning
                  4
                krävdes. Samma dag antog kommissionen även en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet, som rådet antog den 5 april 2022, liksom förslaget till 2022 års gemensamma sysselsättningsrapport med en analys av genomförandet av riktlinjerna för sysselsättningen och principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som rådet antog den 14 mars 2022.

               (3)Rysslands invasion av Ukraina, som följde tätt inpå den globala pandemin, har avsevärt förändrat den geopolitiska och ekonomiska situationen. Invasionens påverkan på medlemsstaternas ekonomier har märkts exempelvis genom högre priser på energi och livsmedel och svagare tillväxtutsikter. De ökande energipriserna slår särskilt hårt mot de mest utsatta hushållen som redan lever i eller riskerar att drabbas av energifattigdom. EU märker också av en exceptionell ström av människor på flykt från Ukraina. I detta sammanhang utlöstes den 4 mars 2022 för första gången direktivet om tillfälligt skydd
                  5
               , vilket ger fördrivna personer från Ukraina rätten att lagligen stanna i EU och att få tillgång till skolgång och utbildning, arbete, hälso- och sjukvård, bostad och social välfärd.

               (4)Med hänsyn till den snabbt föränderliga ekonomiska och geopolitiska situationen återupptar den europeiska planeringsterminen den breda politiska samordningen vad gäller ekonomi och sysselsättning 2022, samtidigt som en utveckling sker i enlighet med genomförandekraven i faciliteten för återhämtning och resiliens, enligt vad som angavs i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. Genomförandet av de antagna återhämtnings- och resiliensplanerna är viktigt för att de politiska prioriteringarna inom ramen för den europeiska planeringsterminen ska ge resultat, eftersom planerna behandlar alla eller en betydande del av de relevanta landsspecifika rekommendationer som utfärdades i 2019 och 2020 års planeringsterminer. De landsspecifika rekommendationerna från 2019 och 2020 är dessutom lika relevanta för återhämtnings- och resiliensplaner som granskats, uppdaterats eller ändrats i enlighet med artiklarna 14, 18 och 21 i förordning (EU) 2021/241, utöver eventuella landsspecifika rekommendationer som utfärdats fram till den dag då den ändrade planen lämnades in.

               (5)Den allmänna undantagsklausulen är aktiverad sedan mars 2020
                  6
               . I sitt meddelande av den 3 mars 2021
                  7
                förde kommissionen även fram sin ståndpunkt att beslutet om huruvida den allmänna undantagsklausulen ska avaktiveras eller fortsätta att gälla bör fattas efter en samlad bedömning av läget i ekonomin och att det viktigaste kvantitativa kriteriet bör vara nivån på den ekonomiska aktiviteten i EU eller euroområdet jämfört med förkrisnivåerna (slutet av 2019). Ökad osäkerhet och stora nedåtrisker i de ekonomiska utsikterna på grund av kriget i Europa, liksom exceptionella höjningar av energipriserna och fortsatta störningar i leveranskedjorna, motiverar en förlängning av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten under hela 2023.

               (6)I enlighet med riktlinjen i rådets yttrande av den 18 juni 2021 om stabilitetsprogrammet 2021 mäts den finanspolitiska inriktningen för närvarande bäst som en förändring i de primära utgifterna (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan), exklusive covid-19-relaterade tillfälliga krisåtgärder, men inbegripet utgifter som finansieras med icke återbetalningspliktigt stöd (bidrag) från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, i förhållande till den potentiella tillväxten på medellång sikt
                  8
               . För att bedöma om den nationella finanspolitiken är försiktig och dess sammansättning gynnsam för en hållbar återhämtning som är förenlig med den gröna och den digitala omställningen granskas, förutom den övergripande finanspolitiska inriktningen, även utvecklingen i nationellt finansierade
                  9
                primära löpande utgifter (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan och exklusive tillfälliga krisåtgärder i samband med covid-19-krisen) och investeringar.

               (7)Den 2 mars 2022 antog kommissionen ett meddelande med en allmän vägledning för finanspolitiken 2023 som syftade till att stödja förberedelserna av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram och på så sätt stärka den politiska samordningen
                  10
               . På grundval av de makroekonomiska utsikterna i vinterprognosen 2022 anser kommissionen att det bör ske en övergång från en stödjande aggregerad finanspolitisk inriktning 2020–2022 till en i stort sett neutral aggregerad finanspolitisk inriktning 2023, även om det måste finnas en beredskap att agera om den ekonomiska situationen förändras. Kommissionen meddelade att de finanspolitiska rekommendationerna 2023 även i fortsättningen bör se olika ut för olika medlemsstater och ta hänsyn till eventuella spridningseffekter över gränserna. Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att låta vägledningen återspeglas i sina stabilitets- och konvergensprogram. Kommissionen åtog sig att noga följa den ekonomiska utvecklingen och anpassa sin vägledning efter behov, senast i planeringsterminens vårpaket i slutet av maj 2022.

               (8)När det gäller den finanspolitiska vägledningen av den 2 mars 2022 beaktas i de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 de försämrade ekonomiska utsikterna, den ökade osäkerheten och ytterligare nedåtrisker samt den högre inflationen jämfört med vinterprognosen. Mot bakgrund av dessa överväganden bör de finanspolitiska insatserna vara inriktade på att öka de offentliga investeringarna i den gröna och den digitala omställningen och energitrygghet och hålla uppe köpkraften i de mest utsatta hushållen för att mildra effekterna av de ökade energipriserna och bidra till att begränsa inflationstrycket till följd av andrahandseffekter genom riktade och tillfälliga åtgärder. Finanspolitiken måste förbli flexibel så att den kan anpassas efter de snabbt föränderliga omständigheterna, och anpassas till länderna efter deras finanspolitiska och ekonomiska situation, även vad gäller deras utsatthet för krisen och tillströmningen av fördrivna personer från Ukraina.

               (9)Den 27 april 2021 lämnade Grekland in sin nationella återhämtnings- och resiliensplan till kommissionen, i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) 2021/241. Kommissionen har med stöd av artikel 19 i förordning (EU) 2021/241 bedömt återhämtnings- och resiliensplanens relevans, ändamålsenlighet, effektivitet och enhetlighet i enlighet med bedömningsriktlinjerna i bilaga V till den förordningen. Den 6 juli 2021 antog rådet sitt beslut om godkännande av bedömningen av återhämtnings- och resiliensplanen för Grekland
                  11
               . Delutbetalningarna ska verkställas på villkor att kommissionen fattar ett beslut i enlighet med artikel 24.5 i förordning (EU) 2021/241 om att Grekland på ett tillfredsställande sätt har uppnått de relevanta delmål och mål som anges i rådets genomförandebeslut. För att delmålen och målen ska anses ha uppnåtts på ett tillfredsställande sätt får delmål och mål som tidigare uppnåtts inte ha upphävts.

               (10)Den 30 april 2022 lämnade Grekland in sitt nationella reformprogram 2022 och, den 29 april 2022, sitt stabilitetsprogram 2022, i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 1466/97. För att de båda programmens inbördes kopplingar ska kunna beaktas har de bedömts samtidigt. I enlighet med artikel 27 i förordning (EU) 2021/241 återspeglas Greklands halvårsvisa rapporter om framstegen avseende målen i återhämtnings- och resiliensplanen också i 2022 års nationella reformprogram.

               (11)Den 23 maj 2022 offentliggjorde kommissionen 2022 års landsrapport för Grekland
                  12
               . Den innehöll en bedömning av hur väl Grekland hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog 2019, 2020 och 2021, och en utvärdering av Greklands genomförande av återhämtnings- och resiliensplanen, med utgångspunkt i resultattavlan för återhämtning och resiliens. Utifrån denna analys konstaterades i landsrapporten brister i fråga om de utmaningar som inte eller endast delvis hade åtgärdats genom återhämtnings- och resiliensplanen, och även nya och framväxande utmaningar, inbegripet sådana som uppstått till följd av Rysslands invasion av Ukraina. I landsrapporten behandlades också Greklands framsteg med genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och med att uppnå EU:s överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsbekämpning, och även framstegen med att nå FN:s mål för hållbar utveckling.

               (12)Kommissionen utförde en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 för Grekland och offentliggjorde resultaten den 23 maj 2022
                  13
               . Kommissionen drog slutsatsen att Grekland har makroekonomiska obalanser. Sårbarheterna hänger samman med hög offentlig skuldsättning, ofullständig extern ombalansering och en stor andel nödlidande lån mot bakgrund av låg potentiell tillväxt och hög arbetslöshet.

               (13)Den 23 maj 2022 lade kommissionen fram en rapport enligt artikel 126.3 i EUF-fördraget. Rapporten behandlade Greklands budgetläge utifrån det faktum att dess offentliga underskott 2021 överskred fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Rapporten slog fast att underskottskriteriet inte var uppfyllt. I linje med kommissionens meddelande av den 2 mars 2022 föreslog inte kommissionen att det skulle inledas nya förfaranden vid alltför stora underskott under våren 2022 och den kommer att omvärdera huruvida det är relevant att föreslå att underskottsförfaranden ska inledas under hösten 2022.

               (14)Den 20 juli 2020 rekommenderade rådet Grekland att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder, i linje med den allmänna undantagsklausulen, för att ändamålsenligt hantera pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Grekland rekommenderades också att, när de ekonomiska förhållandena medger det, bedriva en finanspolitik som syftar till att uppnå en sund offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat minskade Greklands offentliga underskott under 2021 från 10,2 % av BNP 2020 till 7,4 % 2021. Greklands finanspolitiska åtgärder bidrog till den ekonomiska återhämtningen under 2021, samtidigt som de tillfälliga krisstödsåtgärderna minskade från 7,6 % av BNP 2020 till 7,2 % 2021. De åtgärder som Grekland vidtog 2021 var i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var tillfälliga eller kompenserades genom uppvägande åtgärder. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat uppgick den offentliga bruttoskulden 2021 till 193,3 % av BNP.

               (15)Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna i 2022 års stabilitetsprogram är realistiskt vad gäller 2022, och gynnsamma vad gäller 2023. Enligt stabilitetsprogrammet 2022 kommer den reala BNP-tillväxten att öka med 3,1 % 2022 och 4,8 % 2023. Som jämförelse visar kommissionens vårprognos 2022 en högre real BNP-tillväxt på 3,5 % 2022 och en lägre real BNP-tillväxt på 3,1 % 2023. Skillnaderna mellan prognoserna beror främst på de olika antagandena om hur pass snabbt EU-medlen absorberas liksom på inverkan av den militära aggressionen, framför allt på den privata konsumtionen. I sitt stabilitetsprogram 2022 förutspår regeringen att det samlade underskottet kommer att minska till 4,4 % av BNP under 2022 och till 1,4 % under 2023. Minskningen under 2022 speglar i huvudsak den pågående ekonomiska återhämtningen och avvecklingen av de flesta krisåtgärder. Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten minska kraftigt till 180,2 % av BNP under 2022, och sjunka till 168,6 % under 2023. Utifrån de politiska åtgärder som var kända vid prognosens brytdatum förutses i kommissionens vårprognos 2022 ett underskott i de offentliga finanserna på 4,3 % respektive 1,0 % av BNP för 2022 och 2023. Detta är i stort sett i linje med det beräknade underskottet i 2022 års stabilitetsprogram. Trots skillnaden i real BNP-tillväxt utgår man i kommissionens vårprognos 2022 från en mer dynamisk pris- och lönetillväxt för både 2022 och 2023, och förutspår därmed högre intäkter från personlig inkomst. I kommissionens vårprognos 2022 förutses en högre offentlig skuldkvot, 185,7 % av BNP 2022 och 180,4 % 2023. Skillnaden beror på en annorlunda uppskattning av skillnaderna mellan kontantbaserade och periodiserade budgetsaldon liksom på olika antaganden om nettoackumuleringen av finansiella tillgångar.

               Utifrån kommissionens vårprognos 2022 beräknas i nuläget den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt (10 års genomsnitt) till -0,3 %. Denna beräkning omfattar dock inte effekten av de reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka Greklands potentiella tillväxt.

               (16)Under 2022 har regeringen fasat ut de flesta av de åtgärder som vidtogs i samband med covid-19-krisen, så de tillfälliga krisstödsåtgärderna förväntas minska från 7,2 % av BNP 2021 till 1,8 % 2022. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas av de åtgärder som vidtogs för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de höjda energipriserna, som i kommissionens vårprognos 2022 beräknas till 1,1 % av BNP 2022 och beräknas inte påverka budgeten 2023 eftersom man planerar att fasa ut dem
                  14
               . Dessa konsekvenser för underskottet uppvägs delvis på grund av högre intäkter från utsläppsrätterna. Åtgärderna består främst av bidrag till energianvändare, sociala överföringar till fattigare hushåll och sänkta indirekta skatter på transporttjänster. De har inledningsvis angetts vara tillfälliga. Efter inlämningen av Greklands stabilitetsprogram och brytdatumet för kommissionens vårprognos 2022 tillkännagav regeringen ett nytt åtgärdspaket för 2022, som syftar till att ta itu med konsekvenserna av de höjda energipriserna. Om energipriserna förblir höga även under 2023 kan vissa av dessa åtgärder komma att behållas. Det offentliga underskottet påverkas också av kostnaderna för att erbjuda tillfälligt skydd för fördrivna personer från Ukraina, vilka i kommissionens vårprognos 2022 förutspås uppgå till 0,1 % av BNP 2022 och 0,1 % 2023
                  15
               .

               (17)Den 18 juni 2021 rekommenderade rådet Grekland att under 2022
                  16
                utnyttja faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar som kan stötta återhämtningen, men samtidigt bedriva en försiktig finanspolitik. Dessutom bör landet upprätthålla sina nationellt finansierade investeringar. Grekland rekommenderades också att, när de ekonomiska förhållandena medger det, bedriva en finanspolitik som syftar till att uppnå en sund offentligfinansiell ställning och säkerställa hållbara offentliga finanser på medellång sikt, och samtidigt öka investeringarna för att främja tillväxtpotentialen.

               (18)Under 2022 förväntar man sig enligt kommissionens vårprognos 2022, och inklusive uppgifterna i Grekland stabilitetsprogram för 2022, att den finanspolitiska inriktningen är stödjande med -3,3 % av BNP
                  17
               . Grekland planerar att ge fortsatt stöd till återhämtningen genom att använda faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar, vilket rådet rekommenderade. Det positiva bidraget till den ekonomiska verksamheten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, förväntas öka med 0,2 procentenheter av BNP jämfört med 2021. Nationellt finansierade investeringar beräknas ge ett expansivt bidrag till den finanspolitiska inriktningen på 0,8 procentenheter 2022
                  18
               . Därför planerar Grekland att upprätthålla de nationellt finansierade investeringarna, så som rådet rekommenderade. Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2022 ge ett expansivt bidrag på 2,2 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta betydande expansiva bidrag inkluderar den ytterligare inverkan av åtgärderna för att ta itu med den ekonomiska och sociala inverkan av de höjda energipriserna (0,6 % av BNP) liksom kostnaderna för att erbjuda tillfälligt skydd för fördrivna personer från Ukraina (0,1 % av BNP), samtidigt som de ökade utgifterna för pensioner och sociala förmåner också förväntas bidra (0,6 % av BNP) till ökningen av de löpande nettoutgifterna. Baserat på kommissionens prognos matchas inte dessa åtgärder helt av uppvägande åtgärder.

               (19)I kommissionens vårprognos 2022 beräknas den finanspolitiska inriktningen under 2023 ligga på +1,5 % av BNP vid oförändrad politik
                  19
               . Grekland förväntas fortsätta att använda bidragen från faciliteten för återhämtning och resiliens under 2023 för att finansiera ytterligare stöd för återhämtningen. Det positiva bidraget till den ekonomiska verksamheten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder beräknas minska med 0,3 procentenheter av BNP jämfört med 2022 och speglar den inledande fasen av den nya programperioden för andra EU-fonder. Nationellt finansierade investeringar beräknas ge ett expansivt bidrag till den finanspolitiska inriktningen på 0,6 procentenheter 2023
                  20
               . Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2023 ge ett kontraktivt bidrag på 1,7 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta omfattar effekter av utfasningen av åtgärder mot höjda energipriser på 1,1 % av BNP.

               (20)I 2022 års stabilitetsprogram förväntas underskottet i de offentliga finanserna successivt minska till 0,4 % av BNP under 2024 och till 0,1 % 2025. Underskottet i de offentliga finanserna förväntas därför ligga kvar under 3 % av BNP under programperioden. Dessa prognoser utgår från att den ekonomiska återhämtningen kommer att fortsätta och räknar med att de tillväxtvänliga sänkningarna av solidaritetspåslaget på inkomstskatten, liksom av de sociala solidaritetsbidragen, kommer att förlängas. Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten fortsätta att minska, närmare bestämt genom att minska till 155,2 % av BNP under 2024 och sedan till 146,5 % under 2025. Utifrån kommissionens analys verkar riskerna för skuldhållbarheten vara höga på medellång sikt.

               (21)Genom att bygga vidare på de reformer som har inletts som en del av återhämtnings- och resiliensplanen skulle ändringar av Greklands skattepolitiska ram kunna hjälpa till att överbrygga investeringsgapet. Mer specifikt skulle införandet av ett system för förhandsbesked i skattefrågor kunna stärka rättssäkerheten för investerare och stärka de pågående insatserna för att förenkla skattesystemet. Genom att utgå från bästa praxis i andra medlemsstater skulle dessutom en översyn av den befintliga årliga engångsskatten för egenföretagare (utöver den personliga inkomstskatten och mervärdesskatten) kunna förbättra hur skattebördan för egenföretagare är uppbyggd, uppmuntra frivillig efterlevnad av skattereglerna och stödja investeringar. Grekland fortsätter att vidta åtgärder för att modernisera sin offentliga förvaltning, men landets övergripande resultat förblir låga, vilket till viss del beror på svårigheterna att locka till sig och behålla högkvalificerad personal. Återhämtnings- och resiliensplanen innehåller åtgärder som syftar till att förbättra effektiviteten hos den offentliga förvaltningen, med särskilt fokus på att förbättra dess digitala tjänster. Utöver åtgärderna i planen har Grekland gjort framsteg med inrättandet av ett integrerat personalförvaltningssystem, och digitala organisationsscheman för enheter inom den offentliga sektorn och arbetsbeskrivningar för alla tjänster har nu införts. Detta förväntas underlätta tilldelningen av resurser på grundval av identifierade och prioriterade behov. Även om antalet fast anställda tjänstemän i stort sett har legat på en stabil nivå tack vare anställningsprincipen ”en in och en ut” som fortfarande tillämpas har andelen tillfälligt anställda ökat kraftigt, med nästan 25 % sedan 2018. Den alltmer omfattande offentliga förvaltningen kan motverka de ansträngningar som gjorts för att få Greklands lönekostnader (jämfört med BNP) att närma sig EU-genomsnittet. Vid sidan av den finanspolitiska risken skulle detta kunna försvaga integriteten hos det nya urvalsförfarande som har införts för fast anställda tjänstemän, med tanke på att urvalsförfarandet för tillfälliga tjänster inte är lika grundligt som urvalsförfarandet för fasta tjänster. Genom att fortsätta att tillämpa anställningsprincipen ”en in och en ut” för fast anställd personal, vilken har kompletterats med ett tak för tillfällig personal som gäller från och med 2022, skapas en övergripande ram för att stärka den centrala kontrollen över anställningarna, och antalet anställda kan närma sig nivåerna före pandemin. Om de övergripande personalnivåerna minskas enligt förväntningarna skulle detta kunna leda till att ersättningsnivåerna justeras för specifika tjänster och enheter som anses vara kritiska och där man inom offentlig förvaltning har svårt att locka till sig och behålla kvalificerad personal. Detta skulle kunna innebära att man kopplar arbetsbeskrivningen till en kompletterande löneskala eller inför en särskild löneskala för specifika enheter inom den offentliga sektorn (t.ex. tillsynsmyndigheter) eftersom sådana systematiska tillvägagångssätt inte riskerar att undergräva den enhetliga löneskalan och är i linje med en försiktig finanspolitik. Slutligen finns det, trots att återhämtnings- och resiliensplanen inte innehåller några åtgärder för att stärka en aktiv arbetsmarknadspolitik, fortfarande utrymme för fortsatta åtgärder för att öka ungas och kvinnors anställbarhet i syfte att stödja en inkluderande arbetsmarknad som bygger på fler och bättre arbetstillfällen.

               (22)I enlighet med artikel 19.3 b och kriterium 2.2 i bilaga V till förordning (EU) 2021/241 ska återhämtnings- och resiliensplanen omfatta ett stort antal ömsesidigt förstärkande reformer och investeringar som ska vara genomförda senast 2026. De ska hjälpa till att åtgärda alla eller en betydande del av de ekonomiska och sociala utmaningar som beskrivs i de landsspecifika rekommendationerna till Grekland från rådet i den europeiska planeringsterminen 2019 och 2020, utöver alla landsspecifika rekommendationer som hade utfärdats fram till den dag då planen antogs. Dessa rekommendationer behandlar i synnerhet de offentliga finansernas kvalitet och hållbarhet, hälso- och sjukvårdssystemets tillgänglighet och resiliens, en aktiv arbetsmarknadspolitik, åtgärder som stöder offentliga investeringar i utbildning, kompetens och anställbarhet, forskning och utveckling, säker, smart, hållbar och resilient transport och logistik, ren och effektiv produktion och användning av energi, inklusive förnybar energi och sammanlänkningsprojekt, miljöinfrastruktur, förnyelse av stadsområden och den digitala omställningen av offentlig förvaltning och företag. I planen ingår även en mängd åtgärder för att ta itu med utmaningar som avser finanspolitiska strukturåtgärder, social välfärd, finansiell stabilitet, arbets- och produktmarknader samt moderniseringen av den offentliga förvaltningen, som alla följer upp, breddar och kompletterar åtagandena efter programperiodens slut. Planen innehåller också åtgärder för att förbättra konkurrenskraften och främja privata investeringar genom att förbättra företagsklimatet och förenkla lagstiftningsramen. Dessa reformer kompletteras av en lånefacilitet som är avsedd att stimulera privata investeringar inom banbrytande ekonomiska sektorer, inklusive den gröna och den digitala omställningen.

               (23)Genomförandet av Greklands återhämtnings- och resiliensplan förväntas bidra till ytterligare framsteg avseende den gröna och den digitala omställningen. Åtgärder som stöder klimatmålen i Grekland står för 37,5 % av planens totala tilldelning, medan åtgärder som stöder de digitala målen står för 23,3 % av planens totala tilldelning. Det fullständiga genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen, i enlighet med relevanta delmål och mål, kommer att hjälpa Grekland att snabbt återhämta sig från konsekvenserna av covid-19-krisen, samtidigt som landets resiliens stärks. Det systematiska deltagandet av arbetsmarknadens parter och andra relevanta berörda parter är fortfarande viktigt för att genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen ska lyckas, liksom annan ekonomisk politik och sysselsättningspolitik utanför planen, och för att säkerställa att fler känner ett egenansvar för den övergripande politiska agendan.

               (24)Den grekiska återhämtnings- och resiliensplanen innehåller en övergripande förvaltningsram för samordningen, genomförandet och övervakningen av investerings- och reformåtgärderna. Det faktiska genomförandet av planen kommer dock att vara helt beroende av genomförandeorganens administrativa kapacitet och genomförandekapacitet och kommer att behöva övervakas noga. De tekniska avdelningarna vid de regionala och lokala förvaltningarna, inklusive kommunala företag, förväntas bidra till genomförandet av ett antal komponenter, och deras administrativa kapacitet – i synnerhet när det gäller mindre kommuner – är vanligtvis begränsad; det är därför viktigt att ytterligare stöd görs tillgängligt från central nivå när så behövs. Att respektera de strikta tidsplanerna, snabbt vidta åtgärder när hinder uppstår och hitta lösningar kommer att vara avgörande för ett smidigt genomförande av planen. En arbetsgrupp på hög nivå, med medlemmar från flera ministerier, som kan ta itu med flaskhalsar kan vara värdefull. Slutligen, när det gäller den övergripande samordningen, kommer byrån för faciliteten för återhämtning och resiliens, som lyder under finansministeriet, att spela en viktig roll, och det förväntas att den tilldelas tillräckliga resurser, samtidigt som det är mycket viktigt med ett nära samarbete mellan byrån i fråga och generalsekretariatet för samordning, som ansvarar för att samordna reformåtgärderna.

               (25)Kommissionen godkände Greklands partnerskapsöverenskommelse
                  21
                den 29 juli 2021. Grekland lämnade i oktober och november 2021 in sina 21 sammanhållningspolitiska program till kommissionen. I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 har Grekland beaktat de relevanta landsspecifika rekommendationerna i programplaneringen av de sammanhållningspolitiska fonderna 2021–2027. Detta är en förutsättning för att förbättra ändamålsenligheten och maximera mervärdet av det ekonomiska stöd som ska erhållas från de sammanhållningspolitiska fonderna, samtidigt som samordning, komplementaritet och enhetlighet mellan dessa fonder och andra unionsinstrument och fonder främjas. För att faciliteten för återhämtning och resiliens och de sammanhållningspolitiska programmen ska kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt krävs också att investeringshinder avlägsnas till stöd för den gröna och den digitala omställningen och en balanserad territoriell utveckling.

               (26)Efter att framgångsrikt ha avslutat programmet för ekonomiskt stöd inom Europeiska stabilitetsmekanismen 2018 har Grekland varit föremål för förstärkt övervakning i enlighet med förordning (EU) nr 472/2013. Genom den förstärkta övervakningen har man kunnat övervaka genomförandet av de specifika åtaganden som Grekland gjorde till Eurogruppen den 22 juni 2018 för att slutföra de centrala strukturreformer som inleddes inom ramen för programmet. Genomförandet av dessa åtaganden vid de avtalade tidsfristerna fram till mitten av 2022 fungerar som en grund för skuldlättnaden. Grekland har därmed inlett det sista året av detta arrangemang. Såsom rapporterades i den 14:e rapporten om förstärkt övervakning som offentliggjordes den 23 maj 2022 har Grekland, trots de svåra omständigheterna under pandemin och, på senare tid, de ekonomiska konsekvenserna av Rysslands militära aggression mot Ukraina, på ett effektivt sätt genomfört majoriteten av de politiska åtagandena, vilket har förbättrat den grekiska ekonomins motståndskraft och stärkt landets finansiella stabilitet. Vissa delar har dock inte genomförts till fullo ännu. Detta gäller i synnerhet färdigställandet av det nationella fastighetsregistret, som kommer att bidra till att förbättra Greklands företagsklimat ännu mer. Under de senaste åren har betydande framsteg gjorts och det kompletta fastighetsregistret förväntas vara färdigställt senast i december 2022. Genomförandet av fastighetsregistreringen har fått stöd genom EU:s strukturfonder. På senare tid har faciliteten för återhämtning och resiliens tillhandahållit stöd för att digitalisera registreringen av egendomsrätterna. Mot bakgrund av fastighetsregisterprojektet behöver Grekland även färdigställa kartläggningen av fastighetsbeståndet, påbörja verksamheten vid byrån för fastighetsregistret och ratificera de skogskartor som omfattar hela landet.

               (27)Vid sidan av de ekonomiska och sociala utmaningar som tas upp i återhämtnings- och resiliensplanen står Grekland inför ett antal ytterligare utmaningar med koppling till hälso- och sjukvård. Patientavgifterna i Grekland är fortfarande höga och står för mer än en tredjedel av de totala hälso- och sjukvårdsutgifterna (35 %)
                  22
               . De är till stor del kopplade till egenavgifter för läkemedel och direktbetalningar för tjänster som inte ingår i förmånspaketet. Detta är i sin tur kopplat till de (jämfört med EU-genomsnittet) relativt höga offentliga utgifterna för läkemedel och de relativt låga (jämfört med EU-genomsnittet) utgifterna för behandlande vård, särskilt för öppenvårdspatienter. Ett välfungerande primärvårdssystem som täcker hela befolkningen och har en effektiv grindvaktsfunktion kan förbättra effektiviteten hos och tillgången till varor och tjänster inom hälso- och sjukvården. I detta avseende kommer ett fullständigt genomförande av de ändringar av primärvårdssystemet som enligt planerna ska antas i samband med den förstärkta övervakningen att vara avgörande för ett välfungerande hälso- och sjukvårdssystem. Reformen följer på tidigare försök att inrätta ett heltäckande primärvårdssystem, men dessa försök har dock varit svåra att genomföra i praktiken. Att öka antalet husläkare, för att hela befolkningen ska omfattas och registreras, kommer därför att vara avgörande för att säkerställa att befolkningen har tillräcklig och lika tillgång till hälso- och sjukvård.

               (28)Inom ramen för det mandat som EU:s stats- och regeringschefer gav i Versaillesförklaringen syftar REPowerEU till att så snart som möjligt fasa ut Europeiska unionens beroende av import av fossila bränslen från Ryssland. De flesta lämpliga projekt, investeringar och reformer på nationell och regional nivå och på EU-nivå håller på att fastställas för detta ändamål i dialog med medlemsstaterna. Målet med dessa åtgärder är att minska det totala beroendet av fossila bränslen och flytta importen av fossilt bränsle från Ryssland.

               (29)Enligt uppgifter från 2020 står olja och gas för 50 % respektive 24 % av Greklands energimix. Greklands beroende av Ryssland för både dess olje-
                  23
                och gasimport ligger något under EU-genomsnittet med 18 % jämfört med EU-genomsnittet på 26 % för råolja och 39 % jämfört med 44 % för gas
                  24
               . Av landets kolimport kommer 87 % från Ryssland, men i Grekland finns stora inhemska brunkolskällor. För att minska beroendet av gas från Ryssland och diversifiera sin energimix på ett sätt så att man rör sig bort från fossila bränslen, inklusive för att uppnå landets åtagande att fasa ut all brunkolsbaserad elproduktion senast 2028, skulle Grekland kunna vidta ett antal åtgärder som bygger vidare på och går längre än investeringarna och reformerna i landets återhämtnings- och resiliensplan. För det första skulle Grekland kunna påskynda utbyggnaden av förnybar energi liksom inrättandet av en organiserad marknadsplattform som underlättar bilaterala avtal om köp av förnybar energi. Reformerna avseende tillståndsgivning i den grekiska återhämtnings- och resiliensplanen kommer att minska investeringshindren inom sektorn för förnybar energi. Det finns utrymme för Grekland att börja utveckla vätgasinfrastruktur, i synnerhet i grekiska hamnar, för att underlätta transporten av förnybar vätgas. Den grekiska handelsflottan skulle kunna underlätta transporten av sådana gröna energibärare till Grekland och vidare till andra EU-medlemsstater. Nätoperatörernas planerade infrastrukturinvesteringar skulle kunna påskyndas och utökas, i synnerhet installationen av understationer. Den genomsnittliga tid som nätoperatörerna behöver för att behandla och färdigställa anslutningsvillkoren för nya anläggningar för förnybar energi skulle kunna förkortas. Fler elsammanlänkningar med närliggande länder skulle göra det möjligt att tillföra mer förnybar energi till elnätet. Grekland måste påskynda diversifieringen av försörjningsvägarna för gas genom att snabbt slutföra långt framskridna befintliga investeringar. Det rekommenderas att nya infrastruktur- och nätinvesteringar med koppling till gas görs framtidssäkra, där så är möjligt och för att främja deras långsiktiga hållbarhet, genom att göra det möjligt att i framtiden använda dem för hållbara bränslen. För det tredje skulle Grekland kunna öka omfattningen och ambitionen när det gäller befintliga energibesparingsåtgärder och minska den höga energifattigdomen (17,1 % under 2020), även genom att när så är lämpligt använda sammanhållningspolitiska medel, till exempel för att renovera byggnadsbeståndet. Befintliga marknadshinder som begränsar renoveringarnas omfattning inom specifika segment skulle kunna minskas genom riktade lagstiftningsmässiga och finansiella incitament. En ytterligare höjning av ambitionerna att minska utsläppen av växthusgaser, öka andelen förnybar energi och öka energieffektiviteten kommer att behövas om Grekland ska uppnå målen i 55 %-paketet. Det finns dessutom ett behov av att påskynda utfasningen av fossila bränslen i transportsektorn, som fortfarande har ett stort beroende av olja, genom att främja hållbar mobilitet, inbegripet kollektivtrafik och järnvägsprojekt.

               (30)Även om den påskyndade omställningen till klimatneutralitet och utfasningen av fossila bränslen kommer att orsaka betydande omstruktureringskostnader inom många sektorer kan Grekland, för att minska de socioekonomiska effekterna av omställningen i de regioner som påverkas mest, utnyttja mekanismen för en rättvis omställning inom ramen för sammanhållningspolitiken. Dessutom kan Grekland använda Europeiska socialfonden+ för att förbättra sysselsättningsmöjligheterna och stärka den sociala sammanhållningen.

               (31)Mot bakgrund av kommissionens bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2022, och dess yttrande
                  25
                återspeglas i rekommendation 1 nedan.

               (32)Med hänsyn till de nära inbördes kopplingarna mellan ekonomierna i medlemsstaterna i euroområdet och deras kollektiva bidrag till Ekonomiska och monetära unionens funktion rekommenderade rådet att euroområdets medlemsstater vidtar åtgärder, inbegripet genom sina återhämtnings- och resiliensplaner, för att genomföra rekommendationen om euroområdets ekonomiska politik. För Grekland återspeglas detta särskilt i rekommendationerna 1 och 2 nedan.

               (33)Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2022 och stabilitetsprogrammet för 2022. Dess rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 1, 2 och 4 nedan. Rekommendationerna 1 och 2 bidrar också till genomförandet av rekommendationen för euroområdet, särskilt den första, andra och fjärde rekommendationen för euroområdet. Den finanspolitik som avses i rekommendationerna 1 och 2 hjälper bland annat till att ta itu med obalanser som hör ihop med den höga offentliga skuldsättningen och den ofullständiga externa ombalanseringen, vilket också gör det lättare att hantera den höga arbetslösheten och låga potentiella tillväxten. De strategier som avses i rekommendation 4 hjälper bland annat till att ta itu med sårbarheter med koppling till höga utlandsskulder på längre sikt.

               HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Grekland att 2022 och 2023 vidta följande åtgärder:

               1.Under 2023 säkerställa en försiktig finanspolitik, i synnerhet genom att begränsa tillväxten i de nationellt finansierade löpande utgifterna till under den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt, med hänsyn till ett fortsatt tillfälligt och riktat stöd till de hushåll och företag som drabbas hårdast av de höjda energipriserna och till personer som flyr från Ukraina. Vara redo att anpassa de löpande utgifterna efter den föränderliga situationen. Öka de offentliga investeringarna för den gröna och den digitala omställningen och för energitrygghet, bland annat med hjälp av faciliteten för återhämtning och resiliens, REPowerEU och andra EU-medel. Under perioden efter 2023 bedriva en finanspolitik som syftar till att på medellång sikt uppnå en sund offentligfinansiell ställning och säkerställa en trovärdig och successiv skuldminskning samt finanspolitisk hållbarhet på medellång sikt genom successiv konsolidering, investeringar och reformer. Med utgångspunkt i de reformer som har inletts som en del av återhämtnings- och resiliensplanen skapa ett mer investeringsvänligt skattesystem genom att införa ett system för förhandsbesked i skattefrågor och se över hur skattebördan för egenföretagare är uppbyggd. Säkra den offentliga förvaltningens effektivitet samt säkerställa att den kan locka till sig rätt kompetens och att den enhetliga löneskalan följs.

               2.Fortsätta genomförandet av sin återhämtnings- och resiliensplan, i enlighet med de delmål och mål som angavs i rådets genomförandebeslut av den 13 juli 2021. Snabbt avsluta förhandlingarna med kommissionen om de sammanhållningspolitiska programdokumenten för 2021–2027 i syfte att påbörja genomförandet. Slutföra återstående reformer som har inletts inom ramen för den förstärkta övervakningen, inklusive reformen av fastighetsregistret.

               3.I syfte att säkerställa tillräcklig och lika tillgång till hälso- och sjukvård, slutföra primärvårdsreformen i enlighet med den ram som ändrades i samband med den förstärkta övervakningen, bland annat när det gäller att säkerställa att det finns tillräckliga personalresurser vid alla primärvårdsenheter, att hela befolkningen registreras och att allmänläkarna har en effektiv grindvaktsfunktion.

               4.Minska det totala beroendet av fossila bränslen och diversifiera importen av fossila bränslen genom att påskynda användningen av förnybar energi och utvecklingen av infrastruktur som möjliggör förnybar vätgas. Dessutom bör man komma till rätta med beroendet genom att säkerställa att elnäten och el- och gassammanlänkningarna har tillräcklig kapacitet samt genom att diversifiera försörjningsvägarna för gas. Stärka ramen för energitjänstemarknaden och intensifiera åtgärderna för att förbättra energieffektiviteten genom reformer och marknadsincitament som stöder utfasningen av fossila bränslen i byggsektorn och transportsektorn, i synnerhet genom att främja elektrisk mobilitet.

               Utfärdad i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordföranden

                     (1)

                        EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

                     (4)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

                     (5)

                        Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 av den 4 mars 2022 om fastställande av att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina i den mening som avses i artikel 5 i direktiv 2001/55/EG, med följden att tillfälligt skydd införs (EUT L 71, 4.3.2022, s. 1).

                     (6)

                        Meddelande från kommissionen till rådet om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, COM(2020) 123 final, 20.3.2020.

                     (7)

                        Meddelande från kommissionen till rådet, Ett år efter utbrottet av covid-19: finanspolitiska insatser, COM(2021) 105 final, 3.3.2021.

                     (8)

                        Beräkningarna av den finanspolitiska inriktningen och dess delar i denna rekommendation är kommissionens uppskattningar baserade på de antaganden som ligger till grund för kommissionens vårprognos 2022. Kommissionens beräkningar av den potentiella tillväxten på medellång sikt inkluderar inte den positiva effekten av reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka den potentiella tillväxten.

                     (9)

                        Som inte finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder.

                     (10)

                        Meddelande från kommissionen till rådet: Finanspolitisk vägledning för 2023, COM(2022) 85 final, 2.3.2022.

                     (11)

                        Rådets genomförandebeslut av den 6 juli 2021 om godkännande av bedömningen av Greklands återhämtnings- och resiliensplan (ST 10152/2021).

                     (12)

                        SWD(2022) 609 final.

                     (13)

                        SWD(2022) 630 final.

                     (14)

                        Siffrorna motsvarar de årliga budgetkostnaderna för dessa åtgärder sedan hösten 2021, inbegripet löpande inkomster och utgifter liksom i förekommande fall åtgärder avseende kapitalutgifter.

                     (15)

                        Det totala antalet fördrivna personer från Ukraina till EU förväntas successivt öka till 6 miljoner till slutet av 2022, och den geografiska spridningen av dessa personer beräknas utifrån storleken på den diaspora som redan finns, den relativa befolkningen i den mottagande medlemsstaten och den faktiska spridningen av fördrivna personer från Ukraina inom EU i mars 2022. För budgetkostnader per person grundas beräkningarna på mikrosimuleringsmodellen Euromod från kommissionens gemensamma forskningscentrum, med beaktande av såväl kontantförmåner som människor kan vara berättigade till som naturaförmåner som utbildning och hälso- och sjukvård.

                     (16)

                        Rådets rekommendation av den 18 juni 2021 med avgivande av rådets yttrande om Greklands stabilitetsprogram 2021, EUT C 304, 29.7.2021, s. 33.

                     (17)

                        Om indikatorn ligger på minus (plus) innebär detta att överskottet (underskottet) i de primära utgifterna är högre än den ekonomiska tillväxten på medellång sikt, vilket signalerar att finanspolitiken är expansiv (kontraktiv).

                     (18)

                        Övriga nationellt finansierade kapitalutgifter beräknas ge ett expansivt bidrag på 0,1 procentenheter av BNP.

                     (19)

                        Om indikatorn ligger på minus (plus) innebär detta att överskottet (underskottet) i de primära utgifterna är högre än den ekonomiska tillväxten på medellång sikt, vilket signalerar att finanspolitiken är expansiv (kontraktiv).

                     (20)

                        Bidraget från andra nationellt finansierade kapitalutgifter förväntas vara neutralt, 0,0 procentenheter av BNP.

                     (21)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik. EUT L 231, 30.6.2021, s. 159.

                     (22)

                        Siffror från 2019, som ingår i State of Health in the EU, Greece: Country Health Profile, OECD, 2021 (https://www.oecd.org/health/greece-country-health-profile-2021-4ab8ea73-en.htm).

                     (23)

                        Eurostat (2020), andelen rysk import av den totala importen av råolja. När det gäller genomsnittet för EU-27 baseras den totala importen på import från länder utanför EU-27. För Grekland omfattar den totala importen handel inom EU. Råolja omfattar inte raffinerade oljeprodukter. En stor del av Greklands totala oljeimport består av raffinaderiprodukter. Grekland är mycket beroende av den ryska importen av dessa, där 86 % av den totala importen av alla raffinaderiprodukter kommer från Ryssland.

                     (24)

                        Eurostat (2020), andelen rysk import av den totala importen av naturgas och stenkol. När det gäller genomsnittet för EU-27 baseras den totala importen på import från länder utanför EU-27. För Grekland omfattar den totala importen handel inom EU. Råolja omfattar inte raffinerade oljeprodukter.

                     (25)

                        Enligt artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.


               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 23.5.2022
            COM(2022) 610 final

            Rekommendation till
            RÅDETS REKOMMENDATION
            om Spaniens nationella reformprogram 2022 med avgivande av rådets yttrande om Spaniens stabilitetsprogram 2022
            {SWD(2022) 610 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Rekommendation till

               RÅDETS REKOMMENDATION

               om Spaniens nationella reformprogram 2022 med avgivande av rådets yttrande om Spaniens stabilitetsprogram 2022

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

               med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
                  1
               , särskilt artikel 5.2,

               med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser
                  2
               , särskilt artikel 6.1,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

               med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

               med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

               med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

               med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

               av följande skäl:

               (1)Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241
                  3
               , genom vilken faciliteten för återhämtning och resiliens inrättades, trädde i kraft den 19 februari 2021. Faciliteten för återhämtning och resiliens ger ekonomiskt stöd till genomförandet av reformer och investeringar och utgör en finanspolitisk impuls som finansieras av unionen. Den bidrar till den ekonomiska återhämtningen och till genomförandet av hållbara och tillväxtfrämjande reformer och investeringar, i synnerhet för att främja den gröna och den digitala omställningen, och stärker resiliensen och den potentiella tillväxten i medlemsstaternas ekonomier. Den bidrar också till hållbara offentliga finanser och ökar tillväxt och jobbskapande på medellång och lång sikt. Det högsta ekonomiska bidraget per medlemsstat inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens uppdaterades den [XX] juni 2022, i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) 2021/241.

               (2)Den 24 november 2021 antog kommissionen den årliga översikten över hållbar tillväxt, som inledde 2022 års europeiska planeringstermin. I översikten togs vederbörlig hänsyn till det gemensamma åtagandet på det sociala toppmötet i Porto i maj 2021 om att fortsätta genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 25 mars 2022 godkände Europeiska rådet prioriteringarna i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. Den 24 november 2021 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Spanien var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning
                  4
               . Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet, som rådet antog den 5 april 2022, liksom förslaget till 2022 års gemensamma sysselsättningsrapport med en analys av genomförandet av riktlinjerna för sysselsättningspolitik och principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som rådet antog den 14 mars 2022.

               (3)Rysslands invasion av Ukraina, som följde tätt inpå den globala pandemin, har avsevärt förändrat den geopolitiska och ekonomiska situationen. Invasionens påverkan på medlemsstaternas ekonomier har märkts exempelvis genom högre priser på energi och livsmedel och svagare tillväxtutsikter. De ökande energipriserna slår särskilt hårt mot de mest utsatta hushållen som redan lever i eller riskerar att drabbas av energifattigdom. EU märker också av en exceptionell tillströmning av människor på flykt från Ukraina. I detta sammanhang utlöstes den 4 mars 2022 direktivet om tillfälligt skydd
                  5
                för första gången. Det ger fördrivna människor från Ukraina rätten att lagligen stanna i EU och att få tillgång till skolgång och utbildning, arbete, hälso- och sjukvård, bostad och social välfärd.

               (4)Med hänsyn till den snabbt föränderliga ekonomiska och geopolitiska situationen återupptar den europeiska planeringsterminen den breda politiska samordningen vad gäller ekonomi och sysselsättning 2022, samtidigt som en utveckling sker i enlighet med genomförandekraven i faciliteten för återhämtning och resiliens, enligt vad som angavs i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. Genomförandet av de antagna återhämtnings- och resiliensplanerna är viktigt för att de politiska prioriteringarna inom ramen för den europeiska planeringsterminen ska ge resultat, eftersom planerna behandlar alla eller en betydande del av de relevanta landsspecifika rekommendationer som utfärdades i 2019 och 2020 års planeringsterminer. De landsspecifika rekommendationerna från 2019 och 2020 är dessutom lika relevanta för återhämtnings- och resiliensplaner som granskats, uppdaterats eller ändrats i enlighet med artiklarna 14, 18 och 21 i förordning (EU) 2021/241, förutom eventuella landsspecifika rekommendationer som utfärdats fram till den dag då den ändrade planen lämnades in.

               (5)Den allmänna undantagsklausulen är aktiverad sedan mars 2020
                  6
               . I sitt meddelande av den 3 mars 2021
                  7
                förde kommissionen även fram sin ståndpunkt att beslutet om huruvida den allmänna undantagsklausulen ska inaktiveras eller fortsätta att gälla bör fattas efter en samlad bedömning av läget i ekonomin och att det viktigaste kvantitativa kriteriet bör vara nivån på den ekonomiska aktiviteten i EU eller euroområdet jämfört med förkrisnivåerna (slutet av 2019). Ökad osäkerhet och stora nedåtrisker i de ekonomiska utsikterna på grund av kriget i Europa, liksom exceptionella höjningar av energipriserna och fortsatta störningar i leveranskedjorna, motiverar en förlängning av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten under hela 2023.

               (6)I enlighet med riktlinjen i rådets yttrande av den 18 juni 2021 om stabilitetsprogrammet 2021 mäts den finanspolitiska inriktningen för närvarande bäst som en förändring i de primära utgifterna (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan), exklusive covid-19-relaterade tillfälliga åtgärder, men inbegripet utgifter som finansieras med icke återbetalningspliktigt stöd (bidrag) från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-medel, i förhållande till den potentiella tillväxten på medellång sikt
                  8
               . För att bedöma om den nationella finanspolitiken är försiktig och dess sammansättning gynnsam för en hållbar återhämtning som är förenlig med den gröna och den digitala omställningen granskas, förutom den övergripande finanspolitiska inriktningen, även utvecklingen i nationellt finansierade
                  9
                primära löpande utgifter (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan och exklusive covid-19-relaterade tillfälliga åtgärder) och investeringar.

               (7)Den 2 mars 2022 antog kommissionen ett meddelande med en allmän vägledning för finanspolitiken 2023 som syftade till att stödja förberedelserna av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram och på så sätt stärka den politiska samordningen
                  10
               . På grundval av de makroekonomiska utsikterna i vinterprognosen 2022 anser kommissionen att det bör ske en övergång från en stödjande aggregerad finanspolitisk inriktning 2020–2022 till en i stort sett neutral aggregerad finanspolitisk inriktning 2023, även om det måste finnas en beredskap att agera om den ekonomiska situationen förändras. Kommissionen meddelade att de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 även i fortsättningen bör se olika ut för olika medlemsstater och ta hänsyn till eventuella spridningseffekter över gränserna. Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att återspegla denna vägledning i sina stabilitets- och konvergensprogram. Kommissionen åtog sig att noga följa den ekonomiska utvecklingen och anpassa sin vägledning efter behov, senast i planeringsterminens vårpaket i slutet av maj 2022.

               (8)Med hänsyn till den finanspolitiska vägledningen från den 2 mars 2022 beaktar de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 de försämrade ekonomiska utsikterna, den ökande osäkerheten, ytterligare nedåtrisker och den högre inflationen jämfört med vinterprognosen. Mot bakgrund av dessa överväganden bör de finanspolitiska insatserna vara inriktade på att öka de offentliga investeringarna i den gröna och den digitala omställningen och energitryggheten och hålla uppe köpkraften i de mest sårbara hushållen för att mildra effekterna av de ökande energipriserna och bidra till att begränsa inflationstrycket till följd av andrahandseffekter genom riktade och tillfälliga åtgärder. Finanspolitiken måste förbli flexibel, kunna anpassas till snabbt förändrade förhållanden och se olika ut i olika länder, beroende på ländernas finanspolitiska och ekonomiska situation, inbegripet när det gäller hur utsatt ett land är för krisen och tillströmningen av fördrivna personer från Ukraina.

               (9)Den 30 april 2021 lämnade Spanien in sin nationella återhämtnings- och resiliensplan till kommissionen i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) 2021/241. Kommissionen har med stöd av artikel 19 i förordning (EU) 2021/241 bedömt återhämtnings- och resiliensplanens relevans, ändamålsenlighet, effektivitet och enhetlighet i enlighet med bedömningsriktlinjerna i bilaga V till den förordningen. Den 13 juli 2021 antog rådet sitt beslut om godkännande av bedömningen av Spaniens återhämtnings- och resiliensplan
                  11
               . Delutbetalningarna bör verkställas på villkor att kommissionen fattar ett beslut i enlighet med artikel 24.5 i förordning (EU) 2021/241 om att Spanien på ett tillfredsställande sätt har uppnått de relevanta delmål och mål som angetts i rådets genomförandebeslut. För att delmålen och målen ska anses ha uppnåtts på ett tillfredsställande sätt får delmål och mål som tidigare uppnåtts inte ha upphävts.

               (10)Den 30 april 2022 lämnade Spanien in sitt nationella reformprogram för 2022 och den 29 april 2022 sitt stabilitetsprogram för 2022, i enlighet med den tidsfrist som fastställs i artikel 4 i förordning (EG) nr 1466/97. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. I enlighet med artikel 27 i förordning (EU) 2021/241 ska Spaniens halvårsvisa rapporter om framstegen avseende målen i återhämtnings- och resiliensplanen också återspeglas i 2022 års nationella reformprogram.

               (11)Den 23 maj 2022 offentliggjorde kommissionen 2022 års landsrapport för Spanien
                  12
               . Den innehöll en bedömning av hur väl Spanien hade lyckats med de relevanta landsspecifika rekommendationer som rådet antog 2019, 2020 och 2021 och en utvärdering av Spaniens genomförande av återhämtnings- och resiliensplanen, med utgångspunkt i resultattavlan för återhämtning och resiliens. Utifrån denna analys konstaterades i landsrapporten brister i fråga om de utmaningar som inte eller endast delvis hade åtgärdats genom återhämtnings- och resiliensplanen, och även nya och framväxande utmaningar, inbegripet dem som uppstått till följd av Rysslands invasion av Ukraina. I landsrapporten behandlades också Spaniens framsteg avseende genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och med att nå EU:s överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsbekämpning, och även framstegen med att nå FN:s mål för hållbar utveckling.

               (12)Kommissionen har gjort en fördjupad granskning av Spanien enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 och offentliggjorde sina resultat den 23 maj 2022
                  13
               . Kommissionen drog slutsatsen att Spanien har obalanser. Sårbarheterna gäller i synnerhet stora utlandsskulder och hög offentlig och privat skuldsättning mot bakgrund av hög arbetslöshet, och har gränsöverskridande relevans.

               (13)Den 23 maj 2022 lade kommissionen fram en rapport enligt artikel 126.3 i EUF-fördraget. I rapporten diskuteras Spaniens budgetläge utifrån det faktum att dess offentliga underskott 2021 överskred fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Rapporten slog fast att underskottskriteriet inte var uppfyllt. I linje med meddelandet av den 2 mars 2022 föreslog kommissionen att det inte inleds några nya förfaranden vid alltför stora underskott under våren 2022 och kommer att omvärdera om det är relevant att föreslå att det inleds sådana förfaranden under hösten 2022.

               (14)Den 20 juli 2020 rekommenderade rådet Spanien att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen, för att effektivt hantera pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Rådet rekommenderade också Spanien att när de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. På basis av uppgifter som har validerats av Eurostat sjönk Spaniens underskott i de offentliga finanserna under 2021 från 10,3 % av BNP 2020 till 6,9 %. Spaniens finanspolitiska åtgärder stödde den ekonomiska återhämtningen under 2021, samtidigt som de tillfälliga krisstödåtgärderna minskade från 3,9 % av BNP 2020 till 2,8 % 2021. De åtgärder som Spanien vidtog 2021 har legat i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var till största del tillfälliga eller kompenserades av uppvägande åtgärder. Samtidigt var vissa av de diskretionära åtgärder som regeringen antog under perioden 2020–2021 inte tillfälliga eller kompenserade med uppvägande åtgärder och bestod i huvudsak av löpande transfereringar till regioner för att tillgodose nya hälso- och sjukvårdsbehov. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat var den offentliga skulden 118,4 % av BNP 2021.

               (15)Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för stabilitetsprogrammets budgetprognoser 2022 är realistiskt. Enligt regeringen kommer BNP i fasta priser att öka med 4,3 % 2022 och 3,5 % 2023. I jämförelse spår kommissionens vårprognos 2022 en lägre real BNP-tillväxt på 4,0 % 2022 och 3,4 % 2023. I stabilitetsprogrammet 2022 spår regeringen att det samlade underskottet kommer att minska till 5,0 % av BNP 2022 och till 3,9 % 2023. Minskningen under 2022 speglar främst den starka tillväxten i den ekonomiska aktiviteten, skatteintäktsökningen och avvecklingen av flertalet nödåtgärder. Enligt programmet väntas skuldkvoten att sjunka till 115,2 % 2022 och ytterligare till 112,4 % av BNP 2023. På grundval av de politiska åtgärder som var kända vid prognosens brytdatum väntas enligt kommissionens vårprognos 2022 ett offentligt underskott 2022 och 2023 på 4,9 % respektive 4,4 % av BNP. Det är i linje med det beräknade underskottet i stabilitetsprogrammet 2022. Enligt kommissionens vårprognos 2022 väntas en liknande offentlig skuldkvot på 115,1 % 2022 och 113,7 % 2023. Skillnaden beror delvis på det högre primära underskott som prognosticeras för 2023.

               Utifrån kommissionens vårprognos 2022 beräknas den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt (10-årigt genomsnitt) att uppgå till 0,8 %. Denna beräkning omfattar dock inte effekterna av de reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka Spaniens potentiella tillväxt.

               (16)Under 2022 har regeringen fasat ut de flesta av de åtgärder som vidtogs som svar på covid-19-krisen, och de tillfälliga krisstödåtgärderna väntas minska från 2,8 % av BNP 2021 till 0,4 % 2022. Det offentliga underskottet påverkas av de åtgärder som antas för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de stigande energipriserna, som i kommissionens vårprognos 2022 har uppskattats till 0,4 % av BNP 2022 och 0,0 % av BNP 2023
                  14
               . De åtgärderna består huvudsakligen av sociala transfereringar till hushållen, sänkningar de indirekta skatterna på energiförbrukning, subventioner till energiproduktion och transfereringar till drabbade näringar. De har angetts vara tillfälliga. Om energipriserna ännu är höga 2023 kan vissa av åtgärderna fortsätta. Vissa av dessa åtgärder är inte riktade, främst den vilande skatten på energiproduktion och den sänkta särskilda skatten på el. Det offentliga underskottet påverkas också av kostnaderna för att ge tillfälligt skydd till fördrivna personer från Ukraina, som enligt kommissionens vårprognos väntas uppgå till 0,1 % av BNP under 2022 och 0,1 % 2023
                  15
               .

               (17)Den 18 juni 2021 rekommenderade rådet att Spanien
                  16
                under 2022 skulle utnyttja faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar som kan stötta återhämtningen, men samtidigt bedriva en försiktig finanspolitik. Landets skulle dessutom bevara de nationellt finansierade investeringarna. Spanien rekommenderades också även att så snart de ekonomiska förhållandena medger det bedriva en finanspolitik som på medellång sikt syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning och säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet, och samtidigt öka investeringarna för att främja tillväxtpotentialen.

               (18)På basis av kommissionens vårprognos 2022 och inbegripet informationen i Spaniens stabilitetsprogram 2022 väntas den finanspolitiska inriktningen under 2022 vara stödjande och uppgå till -2,2 % av BNP
                  17
               . Spanien planerar att fortsatt stödja återhämtningen genom att använda faciliteten för återhämtning och resiliens till att finansiera ytterligare investeringar, i enlighet med rådets rekommendation. Det positiva bidraget till den ekonomiska aktiviteten från utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-medel beräknas öka med 0,9 procentenheter av BNP jämfört med 2021. Nationellt finansierade investeringar beräknas ge ett expansivt bidrag till den finanspolitiska inriktningen på 0,4 procentenheter 2022
                  18
               . Därför planerar Spanien att upprätthålla de nationellt finansierade investeringarna, i enlighet med rådets rekommendation. Samtidigt väntas ökningen av nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2022 att ge ett expansivt bidrag på 1,2 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. I detta betydande expansiva bidrag ingår de extra effekterna av åtgärder för att hantera de ekonomiska och sociala konsekvenserna av de stigande energipriserna (0,3 % av BNP) och kostnaderna för att ge tillfälligt skydd för fördrivna personer från Ukraina (0,1 % av BNP), samtidigt som den högre ökningen av konsumentpriserna jämfört med BNP-deflatorn väntas påverka det expansiva bidraget till nationellt finansierade löpande primära utgifter under 2022 genom att öka utgifterna för den offentliga konsumtionen av varor och tjänster. På basis av kommissionens prognoser kompenseras dessa åtgärder inte fullt ut av uppvägande åtgärder.

               (19)Under 2023 väntas den finanspolitiska inriktningen enligt kommissionens vårprognos 2022 nå 0,0 % av BNP, vid ett antagande om oförändrad politik
                  19
               . Spanien väntas fortsätta att använda bidrag från faciliteten för hämtning och resiliens under 2023 för att finansiera ytterligare investeringar till stöd för återhämtningen. Det positiva bidraget till den ekonomiska aktiviteten från utgifter som finanserias med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-medel väntas vara stabilt under 2023 jämfört med 2022. Nationellt finansierade investeringar väntas ge ett kontraktivt bidrag till den finanspolitiska inriktningen på 0,1 procentenheter under 2023
                  20
               . Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2023 ge ett på det hela taget neutralt bidrag på +0,1 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Det omfattar effekterna av att fasa ut åtgärderna för att hantera de stigande energipriserna (0,4 % av BNP).

               (20)Enligt stabilitetsprogrammet 2022 väntas underskottet i de offentliga finanserna gradvis sjunka till 3,3 % av BNP 2024 och till 2,9 % av BNP 2025. Därför planeras det offentliga underskottet att hamna under 3 % av BNP 2025. Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten att sjunka fram till 2025, mer specifikt till 110,8 % 2024 och ytterligare till 109,7 % av BNP 2025. Utifrån kommissionen analys förefaller riskerna för skuldhållbarheten vara höga på medellång sikt.

               (21)I enlighet med artikel 19.3 b i och kriterium 2.2 i bilaga V till förordning (EU) 2021/241 ska återhämtnings- och resiliensplanen omfatta ett stort antal ömsesidigt förstärkande reformer och investeringar som ska vara genomförda senast 2026. De ska bidra till att åtgärda alla eller en betydande del av de ekonomiska och sociala utmaningar som beskrivs i de landsspecifika rekommendationerna till Spanien från rådet i den europeiska planeringsterminen 2019 och 2020, förutom alla landsspecifika rekommendationer som hade utfärdats fram till den dag då planen antogs. Återhämtnings- och resiliensplanen väntas i synnerhet att bidra avsevärt till att hörsamma de landsspecifika rekommendationer om att främja offentliga och privata investeringar som ska hjälpa återhämtningen. Planen väntas i detta hörsamma de landsspecifika rekommendationerna om investeringar i innovation och landets gröna och digitala omställning. Planen ska också omfatta åtgärder för att minska andelen tillfälliga anställningsavtal i den privata och den offentliga sektorn och stärka de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna. Den ska också bidra till att åtgärda den befintliga fragmentering av arbetslöshetsförmåner, vilket har lett till luckor. Planen väntas också bidra till färdigheter och kompetens med relevans för arbetsmarknaden och som ska bidra till Spaniens gröna och digitala omställning. Tillgång till digitalt lärande kan främjas avsevärt genom planen i form av investeringar i utrustning och färdigheter, men också genom att utveckla nätkurser. Utbildningsresultaten kan också förbättras med hjälp av investeringar i utbildningscykelns olika etapper. Åtgärderna i planen har också potential att hjälpa till att iaktta de landsspecifika rekommendationer som uppmanar Spanien att förbättra minimiinkomstprogrammens och familjestödets täckning och lämplighet. Dessutom bör planen stärka ramverket för offentlig upphandling och bidra till ett bättre näringslivsklimat. Åtgärder i planen som ska effektivisera de offentliga utgifterna och skattesystemet kan bidra till finanspolitiska hållbarheten.

               (22)Spaniens genomförande av återhämtnings- och resiliensplanen väntas bidra till ytterligare framsteg avseende den gröna och den digitala omställningen. Åtgärder som stöder klimatmålen i Spanien står för 40 % av planens totala tilldelning, medan åtgärder som stöder de digitala målen står för 28 % av planens totala tilldelning. Det fullständiga genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen, i enlighet med relevanta delmål och mål kommer att bidra till att Spanien snabbt kan återhämta sig från konsekvenserna av covid-19-krisen och kommer att fortsätta att stärka landets resiliens. Det systematiska deltagandet av arbetsmarknadens parter och andra relevanta berörda parter är fortfarande viktigt för att genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen ska lyckas, liksom annan ekonomisk politik och sysselsättningspolitik utanför planen, och för att säkerställa att fler känner ett egenansvar för den övergripande politiska agendan.

               (23)Spanien har ännu inte formellt lämnat in sin partnerskapsöverenskommelse och andra sammanhållningspolitiska programdokument
                  21
               . I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 ska Spanien beakta de relevanta landsspecifika rekommendationerna i programplaneringen av de sammanhållningspolitiska fonderna 2021–2027. Detta är en förutsättning för att förbättra ändamålsenligheten och maximera mervärdet av det ekonomiska stöd som ska erhållas från de sammanhållningspolitiska fonderna, samtidigt som samordning, komplementaritet och enhetlighet mellan dessa fonder och andra unionsinstrument och fonder främjas. För att faciliteten för återhämtning och resiliens och de sammanhållningspolitiska programmen ska kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt krävs också att investeringshinder avlägsnas till stöd för den gröna och den digitala omställningen och en balanserad territoriell utveckling.

               (24)Förutom de ekonomiska och sociala utmaningar som tas upp i återhämtnings- och resiliensplanen står Spanien inför flera andra utmaningar som är relaterade till ett påskyndande av den gröna omställningen, sammanlänkning av energinät, energieffektiva subventionerade bostäder till rimliga priser och cirkulär ekonomi. Strategier för att öka återvinningsgraden och främja den cirkulära ekonomin kan hjälpa till att begränsa varuimporten, vilket bidrar till att förbättra de externa obalanserna. Att må målen för förnybara energikällor och energieffektivitet och förbättra sammanlänkningen av energinät kan på medellång och lång sikt också främja ett minskat beroende av fossila bränslen och minska den höga utlandsskulden.

               (25)Spanien skulle kunna dra nytta av att ytterligare frikoppla ekonomisk tillväxt från resursanvändning för att nå de långtgående EU-målen, bland annat 55 %-paketet. I detta avseende ligger landets återvinningsgrad av kommunalt avfall och användningsfrekvensen för cirkulärt material under EU-genomsnittet, medan andelen avfall som deponeras ligger långt över EU-genomsnittet. Varaktig samordning mellan olika förvaltningsnivåer och ytterligare investeringar kan hjälpa Spanien att uppfylla enskilda insamlings- och återvinningsskyldigheter. Att nå återvinningsmålen har skjutits nedåt till lägre förvaltningsnivåer. Men instrumenten för att verkställa dem är kanske inte tillräckligt effektiva. Därför skulle ytterligare reformer kunna stärka samordningen mellan olika förvaltningsnivåer, bland annat i fråga om en gemensam tolkning av bestämmelser och planering och användning av infrastruktur för avfallshantering. Mer stöd från instrumentet för tekniskt stöd skulle kunna hjälpa till att sprida bästa praxis. Ytterligare investeringar för att stärka Spaniens återvinningskapacitet kan komma att krävas, bland annat för att främja den cirkulära ekonomin inom specifika sektorer. Dessutom är innovation och investeringar för att främja den cirkulära ekonomin avgörande för att säkerställa högre resurseffektivitet. Spanien är också drabbat av vattenbrist och måste vidareutveckla potentialen med vattenåtervändning, bland annat från ett cirkulärekonomiskt perspektiv.

               (26)Inom ramen för det mandat som EU:s stats- och regeringschefer gav i Versaillesförklaringen syftar REPowerEU till att så snart som möjligt fasa ut Europeiska unionens beroende av import av fossila bränslen från Ryssland. I detta syfte har de flesta lämpliga projekt, investeringar och reformer på nationell och regional nivå och på EU-nivå fastställts i dialog med medlemsstaterna. Målet med dessa åtgärder är att minska det totala beroendet av fossila bränslen och flytta importen av fossilt bränsle från Ryssland.

               (27)Enligt uppgifter från 2020 uppgår Spaniens beroende av rysk olja till 2 % och 10 % för gas, vilket är långt under EU-genomsnitten (26 % respektive 44 %). Spaniens beroende av ryskt kol liknar övriga EU:s (55 %), men i ett sammanhang där andelen solida fossila bränslen i energimixen (2,8 %) är mycket lägre än EU-genomsnittet
                  22
               . Även om Spanien har en begränsad exponering för rysk olja och gas gör det aktuella geopolitiska läget och de höga energipriserna det ännu mer angeläget för landet att ytterligare påskynda sina satsningar på nå målen för förnybar energi i den nationella energi- och klimatplanen. Med utgångspunkt i planen kan ytterligare åtgärder för att stödja utbyggnaden av förnybara energikällor (med fokus på decentraliserade anläggningar och egenförbrukning, bland annat genom att ytterligare rationalisera tillståndsförfaranden och förbättra tillträdet till elnätet) och kompletterande investeringar (i lagring, nätinfrastruktur, elektrifiering av byggnader och transporter samt förnybar vätgas) bidra till att ytterligare fasa ut de fossila bränslena i ekonomin, till exempel i industrin, transporterna och bostäderna, och minska både beroendet av fossila bränslen och exponeringen för internationella priser. För att Spanien på ett effektivt sätt ska integreras i den inre energimarknaden krävs fler sammanlänkningar av energinät. Ytterligare sammanlänkning av elnätet med grannländerna skulle i synnerhet bidra till att den iberiska halvöns kapacitet för förnybar energi bättre integreras i den inre energimarknaden. Fler gasinfrastrukturer över gränserna som är redo för vätgas kan dessutom bidra till att diversifiera gasförsörjningen på den inre marknaden och hjälpa till att utnyttja den förnybara vätgasens långsiktiga potential. Det rekommenderas att nya investeringar i gasinfrastruktur och gasnät om möjligt ska vara framtidssäkrade så att de är hållbara på lång sikt och i framtiden kan ställas om till hållbara bränslen.

               (28)Det går att göra fler framsteg inom decentraliserad produktion av förnybar energi och totalrenoveringar av både bostadshus och andra byggnader, framför allt i medelstora städer, genom att införa lämpliga finansieringsprogram, utbilda och fortbilda arbetstagare i byggbranschen, driva informationskampanjer och ge tekniskt stöd om hur bidrag och finansieringsinstrument för renoveringar kan användas. Att bygga fler energieffektiva subventionerade bostäder till rimliga priser, framför allt i områden med uppenbar bostadsbrist och stressade marknader kan bidra till att hålla tillbaka energiförbrukningen, mer beslutsamt ta itu med den gröna omställningen och stödja utsatta hushåll. Ökade ambitioner för att minska utsläppen av växthusgaser och öka energieffektiviteten kommer att krävas för att Spanien ska ligga i linje med 55 %-paketets mål.

               (29)Att snabba på omställningen till klimatneutralitet och fasa ut fossila bränslen kommer att orsaka betydande omstruktureringskostnader i flera sektorer, men Spanien kan använda sig av mekanismen för en rättvis omställning inom sammanhållningspolitiken för att mildra de samhällsekonomiska effekterna av omställningen i de hårdast drabbade regionerna. Dessutom kan Spanien använda Europeiska socialfonden+ för att öka sysselsättningsmöjligheterna och stärka den sociala sammanhållningen.

               (30)Mot bakgrund av kommissionens bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2022, och dess yttrande
                  23
                återspeglas i rekommendation 1 nedan.

               (31)Med hänsyn till de nära inbördes kopplingarna mellan ekonomierna i medlemsstaterna i euroområdet och deras kollektiva bidrag till Ekonomiska och monetära unionens funktion, rekommenderade rådet att euroområdets medlemsstater vidtar åtgärder, inbegripet genom sina återhämtnings- och resiliensplaner, för att genomföra rekommendationen om euroområdets ekonomiska politik. För Spanien återspeglas detta särskilt i rekommendationerna 1 och 2 nedan.

               (32)Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2022 och stabilitetsprogrammet för 2022. Dess rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 1, 2, och 4 nedan. Rekommendationerna 1 och 2 bidrar också till genomförandet av rekommendationen om euroområdet, särskilt den första och fjärde rekommendationen om euroområdet. Finanspolitiken som avses i rekommendation 1 bidrar bland annat till att åtgärda obalanser kopplade till hög offentlig skuldsättning. Politiska åtgärder som avses i rekommendation 2 bidrar bland annat till att minska den offentliga och privata skuldsättningen och utlandsskulden eftersom ett fullt genomförande av återhämtnings- och resiliensplanen kommer att stödja tillväxten och stärka ekonomins resiliens. Politiska åtgärder som avses i rekommendation 4 bidrar bland annat till att åtgärder de sårbarheter som är kopplade till en hög utlandsskuld på lång sikt mot bakgrund av en hög arbetslöshet.

               HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Spanien att 2022 och 2023 vidta följande åtgärder:

               1.Under 2023 säkerställa en försiktig finanspolitik, särskilt genom att begränsa tillväxten i de nationellt finansierade löpande utgifterna så att den ligger under den potentiella produktionsväxten på medellång sikt, med beaktande av fortsatt tillfälligt och riktat stöd till de hushåll och företag som är mest sårbara för energiprisökningarna och till människor som flyr från Ukraina. Vara redo att anpassa de löpande utgifterna efter den föränderliga situationen. Öka de offentliga investeringarna i den gröna och den digitala omställningen och för energitrygghet, bland annat med hjälp av faciliteten för återhämtning och resiliens, REPowerEU och andra EU-medel. För perioden efter 2023 driva en finanspolitik som syftar till att nå en sund offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en trovärdig och gravis skuldminskning och finanspolitisk hållbarhet på medellång sikt genom gradvis konsolidering, investeringar och reformer.

               2.Fortsätta genomförandet av sin återhämtnings- och resiliensplan, i enlighet med de delmål och mål som angavs i rådets genomförandebeslut av den 13 juli 2021. Lämna in de sammanhållningspolitiska programdokumenten för 2021–2027 med avsikt att avsluta förhandlingarna om dem med kommissionen och därefter inleda genomförandet av dem.

               3.Öka materialåtervinningsgraden för att nå EU-målen och främja en cirkulär ekonomi genom att stärka samordningen mellan alla förvaltningsnivåer och genomföra ytterligare investeringar för att uppfylla enskilda avfallsinsamlings- och materialåtervinningsskyldigheter, samt öka återanvändningen av vatten.

               4.Minska det övergripande beroendet av fossila bränslen. Påskynda utbyggnaden av förnybar energi, med fokus på decentraliserade anläggningar och egenförbrukning, genom att ytterligare rationalisera tillståndsförfarandena och förbättra tillträdet till elnätet. Stödja kompletterande investeringar i lagring, nätverksinfrastruktur, elektrifiering av byggnader och transporter och förnybar vätgas. Utöka sammanlänkningskapaciteten för energi. Öka tillgången på energieffektiva subventionerade bostäder till rimliga priser, bland annat genom renoveringar.

               Utfärdad i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

                     (4)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

                     (5)

                        Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 av den 4 mars 2022 om fastställande av att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina i den mening som avses i artikel 5 i direktiv 2001/55/EG, med följden att tillfälligt skydd införs (EUT L 71, 4.3.2022, s. 1).

                     (6)

                        Meddelande från kommissionen till rådet om aktivering av den allmänna undantagsklausulen
                     i stabilitets- och tillväxtpakten, COM(2020) 123 final, 20.3.2020.

                     (7)

                        Meddelande från kommissionen till rådet: Ett år efter utbrottet av covid-19: finanspolitiska insatser, COM(2021) 105 final, 3.3.2021.

                     (8)

                        Beräkningarna av den finanspolitiska inriktningen och dess delar i denna rekommendation är kommissionens uppskattningar baserade på de antaganden som ligger till grund för kommissionens vårprognos 2022. Kommissionens beräkningar av den potentiella tillväxten på medellång sikt inkluderar inte den positiva effekten av reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka den potentiella tillväxten.

                     (9)

                        Som inte finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens eller andra EU-medel.

                     (10)

                        Meddelande från kommissionen till rådet: Finanspolitisk vägledning för 2023, COM(2022) 85 final, 2.3.2022.

                     (11)

                        Rådets genomförandebeslut av den 13 juli 2021 om godkännande av bedömningen av Spaniens återhämtnings- och resiliensplan (ST 10150 2021 INIT and ST 10150 2021 ADD 1 REV 2).

                     (12)

                        SWD(2022)610 final.

                     (13)

                        SWD(2022)631 final.

                     (14)

                        Siffrorna motsvarar de årliga budgetkostnaderna för de åtgärder som vidtagits sedan hösten 2021, inbegripet löpande inkomster och utgifter samt, i förekommande fall, åtgärder för kapitalutgifter.

                     (15)

                        Det totala antalet personer som fördrivits från Ukraina till EU väntas gradvis öka till 6 miljoner före slutet av 2022, och den geografiska spridningen av dem beräknas på basis av den diaspora som redan finns, den relativa befolkningen i den mottagande medlemsstaten och den aktuella spridningen av fördrivna personer från Ukraina inom EU i mars 2022. När det gäller budgetkostnaderna per person grundar sig beräkningarna på kommissionens gemensamma forskningscentrums mikrosimuleringsmodell Euromod som beaktar både kontantförmåner som personer kan få och naturaförmåner, som utbildning och hälso- och sjukvård.

                     (16)

                        Rådets rekommendation av den 18 juni 2021 med avgivande av rådets yttrande om Spaniens stabilitetsprogram 2021 (EUT C 304, 29.7.2021, s. 40).

                     (17)

                        Om indikatorn ligger på minus (plus) innebär detta att överskottet (underskottet) i de primära utgifterna är högre än den medelsiktiga ekonomiska tillväxten, vilket signalerar att finanspolitiken är expansiv (kontraktiv).

                     (18)

                        Övriga nationellt finansierade kapitalutgifter väntas ge ett kontraktivt bidrag på 0,3 procentenheter av BNP, på grund av en stegvis återgång till nivåerna före pandemin.

                     (19)

                        Om indikatorn ligger på minus (plus) innebär detta att överskottet (underskottet) i de primära utgifterna är högre än den medelsiktiga ekonomiska tillväxten, vilket signalerar att finanspolitiken är expansiv (kontraktiv).

                     (20)

                        Övriga nationellt finansierade kapitalutgifter beräknas ge ett expansivt bidrag på 0,2 procentenheter av BNP.

                     (21)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

                     (22)

                        Eurostat (2020), andelen rysk import av den totala importen av råolja, naturgas och stenkol. När det gäller genomsnittet för EU-27 baseras den totala importen på import från länder utanför EU-27. För Spanien omfattar den totala importen handeln inom EU. Råolja omfattar inte raffinerade oljeprodukter.

                     (23)

                        Enligt artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.