title: Rekommendation till rådets yttrande enligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Sveriges uppdaterade konvergensprogram 2005 2008

text:
Viktigt rättsligt meddelande

|

52006SC0027

Rekommendation till Rådets yttrande enligt artikel 9.3 i Rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Sveriges uppdaterade konvergensprogram 2005 2008  /* SEK/2006/0027 slutlig */

	Bryssel den 11.1.2006SEK(2006) 27 slutligRekommendation tillRÅDETS YTTRANDEenligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Sveriges uppdaterade konvergensprogram 2005-2008(framlagt av kommissionen)MOTIVERINGBakgrundStabilitets- och tillväxtpakten, som trädde i kraft den 1 juli 1998, grundas på målet om sunda offentliga finanser som ett sätt att förbättra förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som skall skapa nya arbetstillfällen. Pakten ändrades för första gången år 2005. Reformen bekräftade att pakten varit till nytta för att befästa budgetdisciplinen, men sökte stärka dess effektivitet och ekonomiska underbyggnad och samtidigt säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.Enligt rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1], som utgör en del av pakten, skall medlemsstaterna lägga fram stabilitets- och konvergensprogram och årliga uppdateringar av dessa för rådet och kommissionen (medlemsstater som redan infört den gemensamma valutan skall lägga fram [uppdaterade] stabilitetsprogram och medlemsstater som ännu inte infört den gemensamma valutan skall lägga fram [uppdaterade] konvergensprogram). Sverige inkom med sitt första konvergensprogram i december 1998. I enlighet med förordningen avgav rådet den 8 februari 1999 sitt yttrande på grundval av en rekommendation från kommissionen och efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén. I enlighet med samma förfarande bedöms uppdaterade stabilitets- och konvergensprogram av kommissionen och granskas av den ovan nämnda kommittén. De kan även granskas av rådet.I dessa program skall medlemsstaterna närmare ange sina budgetmål på medellång sikt och vilka politiska åtgärder de ämnar vidta för att uppnå dessa mål och bibehålla den ställning som uppnåtts för de offentliga finanserna samt de underliggande ekonomiska antagandena. Till följd av reformen av pakten bör målen på medellång sikt differentieras mellan enskilda medlemsstater mot bakgrund av de olika ekonomiska och finanspolitiska förhållandena i unionen, bland annat med avseende på riskerna vad gäller de offentliga finansernas hållbarhet. Andra inslag i reformen är att ett mer symmetriskt synsätt på finanspolitiken över konjunkturcykeln bör eftersträvas genom ökad budgetdisciplin under ekonomiskt goda tider, samtidigt som hänsyn bör tas till ”omfattande strukturreformer” med mätbara effekter på den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna vid en tillfällig avvikelse från budgetmålet på medellång sikt eller anpassningsbanan för att uppnå detta.Kommissionen har granskat det uppdaterade konvergensprogram som Sverige nyligen lagt fram, med beaktande av höstprognosen 2005 från kommissionens avdelningar, samt med hänsyn till uppförandekoden[2], den allmänt vedertagna metoden för uppskattning av potentiell total produktion och konjunkturrensade saldon och de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008, och har på grundval av sin nedan redovisade bedömning antagit en rekommendation till rådets yttrande om programmet.Bedömning1.  Det sjätte uppdaterade svenska konvergensprogrammet tillsändes kommissionen den 24 november 2005 och omfattar perioden 2005 till 2008. Programmet grundas på den budgetproposition för 2006 som riksdagen antog den 16 december 2005. Programmet följer i stora drag den modell för stabilitets- och konvergensprogrammens struktur som fastställs i den nya uppförandekoden. Programmet uppvisar luckor vad avser de obligatoriska och frivilliga statistiska uppgifter som begärs enligt den nya uppförandekoden (särskilt ersättningar till anställda saknas). I det svenska programmet definieras inte uttryckligen målet på medellång sikt för budgetställningen såsom krävs i uppförandekoden.2.  Under det senaste decenniet låg den årliga BNP-tillväxten i Sverige något under 3 % i genomsnitt. Detta tillväxtutfall har kännetecknats av en stark produktivitetsutveckling och ett positivt nettobidrag från exporten. Under de senaste fem åren har emellertid sysselsättningstillväxten varit svag och sysselsättningsgraden sjunkit samtidigt som arbetslösheten har ökat. Inflationsutvecklingen har legat i det lägre intervallet av Riksbankens inflationsmål på 2 %, plus eller minus en procentenhet. BNP-tillväxten i reala termer beräknas uppgå till 2,4 % för år 2005 och därefter öka till 3,1 % 2006, hamna på 2,8 % 2007 respektive på 2,3 % 2008. Sysselsättningstillväxten förväntas åter ta fart under de kommande åren. Generellt sett förefaller det makroekonomiska scenario som ligger till grund för uppdateringen vara rimligt och i huvudsak ligga i linje med kommissionens avdelningars bedömning, inbegripet höstprognosen 2005. Beräkningar med tillämpning av den allmänt vedertagna metoden grundade på de uppdaterade uppgifterna tyder på att den potentiella BNP-tillväxten fortsätter att vara tämligen hög även om den uppvisar en svagt avtagande trend på medellång sikt. Det finns en viss grad av outnyttjade resurser i ekonomin under 2005, men utbudsgapet är på väg att slutas redan år 2006. Inflationstrycket förväntas förbli dämpat och gradvis närma sig Riksbankens målnivå på 2 % under programperioden. Inflationsberäkningarna i programmet verkar vara realistiska.3.  Kronan har varit relativt stabil gentemot euron under perioden 2002-2004 men har på senare tid försvagats trots Sveriges stabila makroekonomiska situation med goda tillväxtutsikter och överskott i bytesbalansen, troligen en avspegling av relativt låga reporäntor. Skillnaden i avkastning mellan långfristiga statsobligationer i Sverige och i euroområdet, som uppgick till cirka 50 räntepunkter i början av 2004, har sjunkit till nästan noll.4.  I sitt yttrande av den 18 januari 2005 bekräftade rådet den budgetstrategi som presenterats i 2004 års uppdatering av Sveriges konvergensprogram. När det gäller 2005 års budgetgenomförande beräknades i uppdateringen 2004 ett överskott i de offentliga finanserna på 0,6 % av BNP för 2005, medan överskottet i den aktuella uppdateringen beräknas bli 1,6 % trots en nedskrivning av tillväxten för 2005. På det hela taget har inkomsterna flutit in bättre än beräknat, vilket delvis förklaras av vissa företagsskatter av engångskaraktär, men även utgifterna har utvecklats på ett återhållsamt sätt.5.  Den finanspolitiska ramen i Sverige är inriktad på att bibehålla sunda offentliga finanser i förening med full sysselsättning och hållbar tillväxt. I detta syfte inbegriper den ett överskottsmål för de offentliga finanserna på 2 % av BNP i genomsnitt över konjunkturcykeln, fleråriga nominella utgiftstak för statsutgifterna och ett krav på balanserade budgetar i kommuner och landsting. I denna uppdatering förväntas ett överskott i den offentliga sektorns finanser på 1,6 % 2005, 0,9 % 2006, 1,2 % 2007 och 1,7 % för år 2008, programperiodens sista år. Såväl utgifts- som intäktskvoterna visar en gradvis sjunkande trend över prognosperioden. Medan minskningen av intäktskvoten inträffar i början av programperioden beräknas minskningen av utgiftskvoten hänföra sig till slutet av programperioden. Pensionssystemet och kommun- och landstingssektorn förväntas visa upp stabila överskott medan det statliga underskottet driver fram förändringarna i den offentliga sektorns finanser. Sverige utnyttjar för närvarande övergångsperioden fram till våren 2007 för att genomföra Eurostats beslut om klassificering av andra pelarens fonderade pensionssystem. Effekten av genomförandet av detta beslut på saldot i de offentliga finanserna skulle bli en nedjustering på cirka 1 % av BNP per år. I förhållande till det tidigare programmet bekräftas i den nuvarande uppdateringen i huvudsak den planerade justeringen mot bakgrund av ett något mer gynnsamt scenario.6.  Baserat på beräkningar som utförts av kommissionens avdelningar på grundval av uppgifterna i programmet enligt den allmänt vedertagna metoden är det uppskattade konjunkturrensade saldot med engångsåtgärder borträknade omkring 1 % av BNP 2006, en minskning från cirka 1,75 % 2005. Den finanspolitiska expansion som planeras för 2006 äger således rum mot bakgrund av ett utbudsgap som är på väg att slutas och ett förbättrat konjunkturläge. Det konjunkturrensade saldot förbättras därefter gradvis upp mot 1,5-2 % under perioden 2007-2008.7.  I det svenska programmet redovisas ett nationellt överskottsmål på 2 % i genomsnitt över en konjunkturcykel som det vägledande referenstalet på medellång sikt i strategin i det uppdaterade programmet. Det är också hörnstenen i den svenska nationella regelbaserade budgetramen. Därför kan överskottsmålet om 2 % av BNP betraktas som programmets mål på medellång sikt.8.  Det implicita målet på medellång sikt i programmet är mer krävande än minimiriktmärket (uppskattat till ett underskott på omkring 0,5 % av BNP), och därför bör uppfyllandet av målet ge den önskvärda säkerhetsmarginalen som syftar till att förhindra uppkomsten av ett alltför stort underskott. När det gäller frågan om den lämpliga avvägningen kan konstateras att målet i programmet på medellång sikt är betydligt mer uppfordrande än vad som krävs med hänvisning till skuldkvoten och den genomsnittliga produktionstillväxten. Det är emellertid mycket väsentligt att uppnå målet i programmet för att säkerställa en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling.9.  Riskerna i programmets budgetberäkningar förefaller på det hela taget bestå i att utfallet kan komma att bli bättre än förväntat. Detta beror på att det av den senaste nationalräkenskapsstatistiken framgår att tillväxten blev högre än vad som beräknats i programmet. Den senaste statistiken över kassaflöden visar dessutom att skatteintäkterna mot slutet av 2005 blev betydligt högre än vad som beräknades i de uppdaterade budgetsiffrorna. Resultatet i de offentliga finanserna kan således komma att bli bättre än vad som anges i programmet.10.  Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller den finanspolitiska inriktning som beskrivs i programmet på det hela taget vara lämpligt utformad för att säkerställa att programmets mål på medellång sikt kommer att kunna nås till slutet av programperioden. Den expansiva budgeten 2006 innebär emellertid att budgetställningen avviker från målet på medellång sikt med omkring 1 % av BNP under 2006 och 2007, vilket gör att uppfyllandet av målet på medellång sikt inom programperioden sätts i fara. Det finns vidare en oro för att den starkt expansiva finanspolitiken 2006 (där det konjunktutrrensade saldot minskar med nästan 1 procentenhet) inte är helt förenlig med stabilitets- och tillväxtpakten i den meningen att denna period kan betecknas som ekonomiskt "goda år". Programmets mål på medellång sikt är emellertid som ovan angavs betydligt mer ambitiösa än vad som krävs enligt stabilitets- och tillväxtpakten. Särskilt över hela programperioden finns det en tillräcklig säkerhetsmarginal för att inte överskida tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Denna bedömning förefaller också tåla omklassificeringen 2007 av fonderade pensionssystem av typen andra pelaren utanför de offentliga räkenskaperna i enlighet med Eurostats krav. Budgetställningen är på det hela taget sund och budgetstrategin utgör ett exempel på en politik för de offentliga finanserna som är förenlig med pakten.11.  Bruttoskuldkvoten beräknas fortsätta att sjunka och beräknas uppgå till 46 % av BNP år 2008. Skuld emitteras huvudsakligen av den statliga sektorn - som har underskott i sin budget - och överskottet i pensionssystemet investeras främst i icke offentliga tillgångar, vilket fördröjer nedgången i bruttoskuldkvoten. Skuldkvoten efter avdrag för finansiella tillgångar är negativ, vilket betyder att den offentliga sektorns nettoställning är positiv, dvs. tillgångarna överstiger skulderna. Detta förväntas förbättras från cirka -6 % av BNP 2004 till nästan -9 % 2008. Dessa beräkningar förefaller rimliga.12.  När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller risken för Sveriges del vara låg med avseende på de beräknade offentliga utgifterna för befolkningens åldrande. Nivån på bruttoskulden understiger för närvarande med råge referensvärdet på 60 % och beräknas även i fortsättningen understiga referensvärdet under större delen av programperioden. Den svenska strategin att ställa hållbarhetsfrågorna i centrum för finanspolitiken, inberäknat reformen av pensionssystemet som håller tillbaka pensionsutgifterna och inbegriper ackumulering av tillgångar, bidrar positivt till utsikterna för de offentliga finanserna. Den nuvarande gynnsamma budgetställningen bidrar till att begränsa de beräknade budgetmässiga effekterna av en åldrande befolkning samtidigt som den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna i riktning mot målet på medellång sikt med ett överskott på 2 % vid slutet av programperioden medverkar till att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet.13.  De planerade åtgärderna är på det hela taget förenliga med de allmänna riktlinjer för de offentliga finanserna som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008. Samtidigt som man planerar att bevara en tillräckligt stark budgetställning på medellång sikt kan avsteget från målet på medellång sikt under perioden 2006-2007 riskera att bli konjunkturförstärkande och även riskera att äventyra uppfyllandet av det målet på medellång sikt i slutet av programperioden.14.  I Sveriges nationella reformprogram som lämnades in den 21 oktober 2005 inom ramen för den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning läggs stor tonvikt vid hållbar utveckling, och det betonas att det utgör en stor utmaning att uppnå och bibehålla ett högt arbetsmarknadsdeltagande och högt antal arbetade timmar, och att detta kommer att få betydande effekter på de offentliga finanserna på lång sikt. I det nationella reformprogrammet inbegrips 2006 års budget på vilken även det uppdaterade programmet baseras och i den meningen är de två dokumenten förenliga.15.  Rekommendation tillRÅDETS YTTRANDEenligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Sveriges uppdaterade konvergensprogram 2005-2008EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDEmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[3], särskilt artikel 9.3,med beaktande av kommissionens rekommendation, ochefter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.16.  Den 24 januari 2006 granskade rådet Sveriges uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005 -2008. Programmet följer i stora drag den modell för stabilitets- och konvergensprogrammens struktur som fastställs i den nya uppförandekoden. Programmet uppvisar luckor vad avser de obligatoriska och frivilliga statistiska uppgifter som förordas i den nya uppförandekoden (särskilt ersättningar till anställda saknas). I det svenska programmet definieras inte explicit målet på medellång sikt för budgetställningen i enlighet med uppförandekodens krav.17.  Under det senaste decenniet låg den årliga BNP-tillväxten i reala termer i Sverige något under 3 % i genomsnitt. Detta tillväxtutfall har kännetecknats av en stark produktivitetsutveckling och ett positivt nettobidrag från exporten. Under de senaste fem åren har emellertid sysselsättningstillväxten varit svag och sysselsättningsgraden sjunkit samtidigt som arbetslösheten ökat. I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas BNP-tillväxten i reala termer öka från 2,4 % 2005 till 3,1 % 2006 och till i genomsnitt 2,5 % under de följande två åren av programperioden. Under de första två åren av programperioden förutsätter tillväxtutsikterna en förbättring av konjunkturen, och därefter beräknas konjunkturutvecklingen i stort sett förbli neutral. Detta scenario förefaller rimligt med hänvisning till den informationen som i nu är tillgänglig. Inflationsberäkningarna i programmet verkar vara realistiska.18.  I sitt yttrande av den 18 januari 2005 bekräftade rådet den budgetstrategi som presenterats i 2004 års uppdatering av Sveriges konvergensprogram. När det gäller 2005 års budgetgenomförande beräknades i uppdateringen 2004 ett överskott i de offentliga finanserna på 0,6 % av BNP för 2005, medan överskottet i den aktuella uppdateringen beräknas bli 1,6 % trots en nedskrivning av tillväxten för 2005. På det hela taget har inkomsterna flutit in bättre än beräknat, vilket delvis förklaras av vissa företagsskatter av engångskaraktär, men även utgifterna har utvecklats på ett återhållsamt sätt.19.  Den finanspolitiska ramen är inriktad på att bibehålla sunda offentliga finanser i förening med full sysselsättning och hållbar tillväxt. I detta syfte inbegriper den ett överskottsmål för de offentliga finanserna på 2 % av BNP i genomsnitt över konjunkturcykeln, fleråriga nominella utgiftstak för statsutgifterna och ett krav på balanserade budgetar i kommuner och landsting. I denna uppdatering förväntas ett överskott i den offentliga sektorns finanser på 1,6 % 2005, 0,9 % 2006, 1,2 % 2007 och 1,7 % år 2008, programperiodens sista år. Såväl utgifts- som intäktskvoterna visar en gradvis sjunkande trend över prognosperioden. Minskningen i intäktskvoten infaller redan 2006 till följd av skattesänkningar medan minskningen i utgiftskvoten infaller i slutet av programperioden och äger rum mot bakgrund av en beräknad förbättring av arbetsmarknadsläget. Jämfört med de tidigare uppdateringarna bekräftas i den aktuella uppdateringen en liknande planerad anpassning av finanspolitiken inom ramen för ett mer gynnsamt makroekonomiskt scenario.20.  I det svenska programmet redovisas det nationella överskottsmålet på 2 % i genomsnitt över en konjunkturcykel som det vägledande referenstalet på medellång sikt i strategin i den uppdaterade strategin. Det utgör även hörnstenen i den svenska nationella regelbaserade budgetramen. Därför kan överskottsmålet på 2 % av BNP betraktas som programmets mål på medellång sikt eftersom det ligger i linje med principerna för de mål på medellång sikt som preciseras i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden. Det strukturella saldo över programperioden som beräknats enligt den allmänt vedertagna metoden planeras förbättras från omkring 1 % av BNP 2006 till 1,5-2 % av BNP 2008.21.  Eftersom det implicita målet på medellång sikt i programmet är mer krävande än minimiriktmärket (uppskattat till ett underskott på cirka 0,5 % av BNP), bör uppfyllandet av målet ge den önskvärda säkerhetsmarginalen för att undvika uppkomsten av ett alltför stort underskott. När det gäller den lämpliga avvägningen kan konstateras att målet i programmet på medellång sikt är betydligt mer uppfordrande än vad som krävs med hänvisning till skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten. Det är emellertid mycket väsentligt att uppnå målet i programmet för att säkerställa en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling.22.  Utfallet för de offentliga finanserna 2005 kan således komma att bli bättre än vad som anges i programmet. Särskilt de senaste kassabaserade uppgifterna om skatteintäkter och de senaste kvartalsvisa nationalräkenskaperna ger stöd för denna bedömning.23.  Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller den finanspolitiska inriktning som beskrivs i programmet på det hela taget vara lämpligt utformad för att säkerställa att programmets mål på medellång sikt kommer att kunna nås till slutet av programperioden. Den expansiva budgeten 2006 innebär emellertid att budgetställningen avviker från målet på medellång sikt med omkring 1 % av BNP under 2006 och 2007, vilket gör att uppfyllandet av målet på medellång sikt inom programperioden kan komma att äventyras. Det finns vidare en oro för att den starkt expansiva finanspolitiken 2006 (där det konjunkturrensade saldot minskar med nästan en procentenhet) inte är helt förenlig med stabilitets- och tillväxtpakten i den meningen att denna period kan betecknas som ekonomiskt "goda år". Programmets mål på medellång sikt är emellertid som ovan angavs betydligt mer ambitiösa än vad som krävs enligt stabilitets- och tillväxtpakten. Särskilt över hela programperioden finns det en tillräcklig säkerhetsmarginal för att inte överskida tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Denna bedömning förefaller också tåla omklassificeringen 2007 av fonderade pensionssystem av typen andra pelaren utanför de offentliga räkenskaperna i enlighet med Eurostats krav. Ställningen för de offentliga finanserna är på det hela taget sund och budgetstrategin utgör ett exempel på en finanspolitik som bedrivs på ett sätt som är förenligt med pakten.24.  Skuldkvoten beräknas ha uppgått till cirka 51 % av BNP 2005, betydligt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten sjunka till 46 % av BNP år 2008.25.  När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller risken för Sveriges del vara låg med avseende på de beräknade offentliga utgifterna för befolkningens åldrande. Nivån på bruttoskulden understiger för närvarande med råge referensvärdet på 60 % och beräknas fortsatt understiga referensvärdet under större delen av programperioden. Den svenska strategin att ställa hållbarhetsfrågorna i centrum för finanspolitiken, inberäknat reformen av pensionssystemet som håller tillbaka pensionsutgifterna och inbegriper ackumulering av tillgångar, bidrar positivt till utsikterna för de offentliga finanserna. Den nuvarande gynnsamma budgetställningen bidrar till att begränsa de beräknade budgetmässiga effekterna av en åldrande befolkning samtidigt som den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna i riktning mot målet på medellång sikt med ett överskott på 2 % vid slutet av programperioden medverkar till att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet[4].26.  De planerade åtgärderna på området för de offentliga finanserna är i på det hela taget förenliga med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008 Samtidigt som man planerar att bevara en tillräckligt stark budgetställning på medellång sikt kan avsteget från målet på medellång sikt under perioden 2006-2007 riskera att bli konjunkturförstärkande och även riskera att äventyra uppfyllandet av målet på medellång sikt i slutet av programperioden.27.  I Sveriges nationella reformprogram som lämnades in den 21 oktober 2005 inom ramen för den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning läggs stor tonvikt vid hållbar utveckling och betonas att det utgör en stor utmaning att uppnå och bibehålla ett högt arbetsmarknadsdeltagande och högt antal arbetade timmar och att detta kommer att få betydande effekter på de offentliga finanserna på lång sikt. I det nationella reformprogrammet inbegrips 2006 års budget på vilken även det uppdaterade programmet baseras och i den meningen är de två dokumenten förenliga.Jämförelse mellan beräkningar av makroekonomiska och budgetmässiga nyckeltal12004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Real BNP (skillnad i %) | KP nov. 2005 | 3,6 | 2,4 | 3,1 | 2,8 | 2.3 |KOM nov. 2005 | 3,6 | 2,5 | 3,0 | 2,8 | Ej till. |KP nov. 2004 | 3,5 | 3,0 | 2,5 | 2,3 | Ej till. |Inflation (HIKP) (i %) (%) | KP nov. 2005 | 0,9 | 1,5 | 1,5 | 2,0 | 2.0 |KOM nov. 2005 | 1,0 | 0,7 | 1,4 | 1,8 | Ej till. |KP nov. 2004 | 1,3 | 1,5 | Ej till, | Ej till. | Ej till. |BNP-gap. (% av potentiell BNP) | KP nov. 20052 | -0,3 | -0,4 | -0,1 | 0,1 | -0.1 |KOM nov. 20056 | -0,3 | -0,4 | -0,1 | 0,0 | Ej till. |KP nov. 20042 | -0,1 | 0,1 | -0,2 | -0,4 | Ej till. |Saldo i den offentliga sektorns finanser ( % av BNP) | KP nov. 2005 | 1,6 | 1,6 | 0,9 | 1,2 | 1,7 |KOM nov. 2005 | 1,6 | 1,4 | 0,8 | 1,1 | Ej till. |KP nov. 2004 | 0,7 | 0,6 | 0,4 | 0,9 | Ej till. |Primärt saldo ( % av BNP) | KP nov. 2005 | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 3,0 | 3,6 |KOM nov. 2005 | 3,4 | 3,2 | 2,6 | 2,9 | Ej till. |KP nov. 2004 | 2,8 | 2,8 | 2,7 | 3,3 | Ej till. |Konjunkturrensat saldo ( % av BNP) | KP nov. 20052 | 1,7 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 |KOM nov. 2005 | 1,8 | 1,6 | 0,9 | 1,1 | Ej till. |KP nov. 20042 | 0,8 | 0,5 | 0,5 | 1,2 | Ej till. |Strukturellt saldo3 ( % av BNP) | KP nov. 20054 | 1,1 | 1,6 | 0,9 | 1,1 | 1,7 |KOM nov. 20055 | 1,2 | 1,4 | 0,9 | 1,1 | Ej till. |KP nov. 2004 | Ej till. | Ej till. | Ej till. | Ej till. | Ej till. |Offentlig bruttoskuld ( % av BNP) | KP nov. 2005 | 51,1 | 50,9 | 49,4 | 47,8 | 46,0 |KOM nov. 2005 | 51,1 | 50,6 | 49,4 | 47,8 | Ej till. |KP nov. 2004 | 51,7 | 50,5 | 50,0 | 49,0 | Ej till. |Anmärkningar: 1 Budgetberäkningarna medtar inte effekterna av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificeringen av fonderade pensionssystem, vilket måste genomföras senast till 2007 års våranmälan. Medräknas denna effekt skulle de offentliga finansernas saldo bli 0,6 % 2005, -0,1 % 2006, 0,2 % 2007 och 0,7 % 2008, medan den offentliga bruttoskulden skulle bli 51,4 % 2005, 49,9 % 2006, 48,3 % 2007 och 46,5 % 2008. 2 Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet. 3 Konjunkturrensade saldon (som i föregående rad) exklusive engångseffekter och andra tillfälliga åtgärder. 4 I programmet lämnas ingen uttrycklig information om engångseffekter och övriga tillfälliga åtgärder. Det svenska finansministeriet har emellertid lämnat en uppskattning av engångseffekterna till 0,6 % av BNP 2004 och 0,2 % av BNP 2005. 5 Engångseffekter och övriga tillfälliga åtgärder enligt 2005 års höstrapport från kommissionen (0,6 % av BNP 2004 och 0,2 % av BNP 2005; underskottsminskande). 6 Grundat på en uppskattad potentiell tillväxt på 2,5 %, 2,6 %, 2,8 % respektive 2,7 % för perioden 2004-2007. Källa: Konvergensprogram (KP), Kommissionens höstprognos 2005 (KOM), Beräkningar från kommissionens avdelningar |[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). Alla dokument som det hänvisas till i denna text finns tillgängliga på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Yttrande från Ekonomiska och finansiella kommittén om "närmare uppgifter om genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll", godkänt av Ekofinrådet den 11 oktober 2005.[3] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[4] Närmare uppgifter om hållbarhet på lång sikt finns i kommissionens tekniska bedömning av programmet, som kommer att offentliggöras på följande webbplats:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm


Viktigt rättsligt meddelande

|

52005SC0834

Rekommendation rådets yttrande i enlighet med artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Portugals uppdaterade stabilitetsprogram 2005–2009  /* SEK/2005/0834 slutlig */

	[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |Bryssel den 22.6.2005SEK(2005) 834 slutligRekommendationRÅDETS YTTRANDEi enlighet med artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Portugals uppdaterade stabilitetsprogram 2005–2009(framlagd av kommissionen)  MOTIVERINGGenom rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1] fastställdes att de deltagande medlemsstaterna, dvs. de länder som införde den gemensamma valutan, skulle lägga fram stabilitetsprogram till rådet och kommissionen senast den 1 mars 1999. Rådet skulle i enlighet med artikel 5 i förordningen granska dessa program på grundval av de bedömningar som hade gjorts av kommissionen och av den kommitté, Ekonomiska och finansiella kommittén, som inrättats genom artikel 114 i fördraget. På grundval av denna rekommendation från kommissionen och efter yttrande från Ekonomiska och finansiella kommittén lade rådet fram ett yttrande sedan programmet granskats. Därefter skall medlemsstaterna enligt förordningen årligen lägga fram uppdaterade stabilitetsprogram, som även de kan granskas av rådet enligt samma förfarande. Portugals första stabilitetsprogram, som omfattade perioden 1999–2002, lades fram den 30 december 1998 och granskades av rådet den 8 februari 1999. Uppdaterade program har därefter lagts fram varje år.De portugisiska myndigheterna lade den 9 juni 2005 fram den senaste uppdateringen av det portugisiska stabilitetsprogrammet. Uppdateringen omfattar perioden 2005–2009 och lämnades in av den regering som installerades efter de allmänna valen den 20 februari 2005. Den godkändes av regeringen den 2 juni i enlighet med inhemska portugisiska förfaranden (lag om budgetstabilitet) och behandlades av parlamentet den 9 juni 2005. Kommissionens avdelningar har gjort en teknisk bedömning av detta uppdaterade program, med beaktande av kommissionens vårprognoser 2005, och med hänsyn till uppförandekoden,[2] den gemensamt överenskomna metoden för uppskattning av potentiell total produktion och konjunkturrensade saldon, rekommendationerna i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken avseende perioden 2003–2005 samt Ekofinrådets rapport från den 20 mars 2005 om förbättringar av genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten, som godkändes av Europeiska rådet den 22 mars 2005[3]. Denna utvärdering har lett till följande bedömning:-  Det uppdaterade programmet uppfyller kraven i ”uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning”[4]. Det innehåller dock inte några prognoser för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, utan hänvisar istället bara till en av regeringen bildad arbetsgrupp som skall bedöma socialförsäkringssystemets långsiktiga hållbarhet.-  Uppdateringen av stabilitetsprogrammet är uppbyggd kring behovet att korrigera ett förväntat offentligt underskott på 6,2 % av BNP 2005, vilket planeras ligga en god bit över referensvärdet på 3 % av BNP. Denna siffra följer på ett underskott på 2,9 % av BNP åren 2002 till 2004, enligt vad som nyligen rapporterades av de portugisiska myndigheterna efter diskussioner med Eurostat, och är avsevärt sämre än målet på 2,2 % av BNP för 2005 i den tidigare uppdateringen av progrmmet. Försämringen förklaras av en oväntat svag tillväxt, en omprövning av utgiftsökningarna, budgetöverskridanden samt avsaknaden av engångsinsatser som planerades i det förra programmet,[5] trots ett paket med korrigerande åtgärder på omkring 0,6 % av BNP som antagits av den nya regeringen i juni 2005. För att minska underskottet föreslår man i uppdateringen i första rummet en strategi för genomförande av strukturåtgärder snarare än att förlita sig på betydande engångsinsatser och tillfälliga åtgärder, vilket visar på en förändring i jämförelse med den budgetstrategi som presenterats i de tidigare uppdateringarna. DDDet offentliga underskottet löpande förbättras under kommande år, men kommer att överstiga referensvärdet på 3 % av BNP åtminstone till 2007.-  I det makroekonomiska scenario som presenteras i programmet räknar man med att BNP-tillväxten i reala termer kommer att öka från 1 % 2004 och 0,8 % 2005 till 1,4 % 2006, 2,2 % 2007, 2,6 % 2008 och 3,0 % 2009. Drivkraften i detta förlopp är en stigande inhemsk efterfrågan. Bidraget från utrikeshandeln förväntas i det närmaste bli neutralt, antingen åt det positiva eller det negativa hållet. Tillväxtprognosen för 2005 och 2006 ligger något under kommissionens prognoser som avspeglar den allra senaste utvecklingen. För programperiodens sista år ligger den beräknade BNP-tillväxten klart över den trend som förutses av kommissionen på grundval av den överenskomna beräkningsmetoden. BNP-gapet kommer att minska under programperioden, och förväntas att slutas mot slutet av den. Det kan dock inte uteslutas att ansträngningarna med att konsolidera budgeten kan inverka mer negativt på tillväxten än vad som underförstått antas i programmet. Insikten om att åtgärdar vidtas för att rätta till det ohållbara läget för de offentliga finanserna kan å andra sidan ha gynnsamma effekter för förtroendet. Vidare kan svag konkurrensförmåga skada utrikeshandelns nettobidrag till tillväxten mot bakgrund av en skärpt konkurrens på de portugisiska exportmarknaderna. Den beräknade ökningen i den ekonomiska aktiviteten avhänger därför av att de strukturella bristerna i fråga om produktivitet och konkurrenskraft korrigeras samt av förmågan att återställa förtroendet. På det hela taget förefaller tillväxtprognosen för 2007–2009 mot bakgrund av de senaste årens erfarenheter bygga på optimistiska antaganden vilket innebär att den innehåller en riskkomponent. Programmets inflationsprognoser för 2005 och 2006 förefaller också vara tilltagna i underkant, mot bakgrund av den planerade höjningen av indirekta skatter.-  Enligt uppdateringen förväntas det offentliga underskottet nå 6,2 % av BNP 2005, efter att ha uppgått till 2,9 % av BNP både 2003 och 2004[6] (räknas engångsinsatser och tillfälliga åtgärder bort skulle siffrorna i stället ha varit 5,4 % respektive 5,2 % av BNP). Underskottet beräknas sjunka till 4,8 % av BNP 2006, till 3,9 % 2007 och till 2,8 % 2008. År 2009 förväntas enligt programmet underskottet ytterligare minska till 1,6 % av BNP. Primärsaldot förväntas följa en liknande utveckling: -3,3 % 2005, -1,6 % 2006, och -0,5 % av BNP 2007. Primära överskott på 0,7 och 1,8 % av BNP förväntas för 2008 och 2009. Programmet är koncentrerat på åtgärder som får effekter på medellång sikt och som inte är beroende av betydande tillfälliga åtgärder för att förbättra saldot i de offentliga finanserna. Följaktligen kommer konsolideringen att äga rum under hela programperioden med en viss tidigareläggning eftersom en väsentlig konsolideringsinsats kommer att göras under 2006. De beräkningar kommissionens enheter gjort, i enlighet med den överenskomna metoden, av informationen i programmet visar att det konjunkturrensade underskottet öka avsevärt till 5,3 % av BNP år 2005 för att sedan gradvis sjunka till 1,4 % år 2009. Ingående beräkningar av inkomster och utgifter fram till 2009 visar att konsolideringsansträngningarna kommer att understödjas både av skatteintäkter och primärutgifter, med ett tilltagande fokus på det sistnämnda. I den tidiga delen av programperioden beror konsolideringen huvudsakligen på ökade inkomster genom höjda skatter (bland annat en höjning av normalskattesatsen för mervärdesskatten från 19 % till 21 %), lägre skatteavdrag och förbättrad skatteuppbörd, vilket delvis uppväger de tidigare engångsinkomsterna. Under de sista åren förutses ett ökat bidrag från utgiftsbegränsningarna genom permanentade åtgärder, t.ex. reformen av den offentliga förvaltningen, inberäknat att hålla tillbaka de offentliga lönekostnaderna samt förändringar av pensionssystemen som finansieras inom socialförsäkringen vars budgeteffekter i huvudsak får betydelse på medellång sikt. Investeringarnas andel av de totala offentliga utgifterna beräknas minska något under programperioden.-  Flera riskelement finns som hotar de offentliga finansernas beräknade utveckling. För det första kan ökningen i den ekonomiska aktiviteten, särskilt från och med 2007, bli långsammare än förväntat. För det andra kan inkomst- och utgiftsutvecklingen komma att bli mindre gynnsam än planerat. De högre skattesatserna ökar risken för skattefusk, och de flesta av de aviserade utgiftsnedskärningarna behöver fortfarande regleras i lag. För 2005 planerar regeringen att lämna in en korrigerande budget senast i slutet av juni. För de sista åren kan dock utgiftsreformerna ta längre tid att genomföra och därför kan deras kortsiktiga och medellångsiktiga effekter bli mindre än väntat. Det skulle kunna tänkas att regeringen blir tvingad att uppfylla sitt åtatande att vidta ytterligare åtgärder för att undvika att uuuuunderskottet överstiger 3 % av BNP längre än planerat. Även om den beräknade anpassningsbanan följs medför budgetstrategin inte någon tillräckligt stor säkerhetsmarginal för 2008 och 2009 för att förhindra att underskottströskeln överskrids vid normala konjunktursvängningar. Strategin verkar inte heller kunna garantera att stabilitets- och tillväxtpaktens mål med offentliga finanser nära balans på medellång sikt kommer att uppnås i slutet av programperioden.-  Den offentliga skuldkvoten passerade år 2003 fördragets referensvärde på 60 % av BNP och steg till 61,9 % 2004. Enligt uppdateringen kommer underskottskvoten efter att ha nått 66,5 % av BNP 2005 att kulminera år 2007 vid 67,8 % av BNP och därefter minska till 64,5 % 2009. Utvecklingen av bruttoskuldkvoten kan komma att bli mindre gynnsam än väntat, mot bakgrund av riskerna vad gäller den ekonomiska aktiviteten och de offentliga underskottsmålen samt, baserat på tidigare erfarenheter, sannolika skuldökande stock-/flödesjusteringar, särskilt ackumuleringen av finansiella tillgångar.-  De beräknade budgetmässiga kostnaderna för den åldrande befolkningen förefaller äventyra den långsiktiga hållbarheten för Portugals offentliga finanser. I avsaknad av ytterligare åtgärder kommer det stora underskottet och den ökande skulden i förhållande till BNP att undergräva de offentliga finansernas hållbarhet, och därför är det absolut nödvändigt att inom en rimlig tid uppnå en situation med offentliga finanser som är nära balans. De strukturreformsåtgärder som hittills genomförts, särskilt på pensions- samt sjuk- och hälsovårdsområdet, torde dämpa den åldrande befolkningens effekter på de offentliga finanserna. Dessa reformer förefaller dock inte tillräckliga för att säkra hållbarheten. De reformer som beskrivs i uppdateringen, bl.a. den som gäller pensionsbestämmelserna för statsanställda skulle kunna bidra till detta om de helt och hållet genomförs.-  Den ekonomiska politik som beskrivs i uppdateringen är delvis förenlig med de landspecifika allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken vad gäller de offentliga finanserna. I programmet planeras konsolideringen av de offentliga finanserna i enlighet med rekommenationerna huvudsakligen ske på utgiftssidan, även om detta sker progressivt, och innebär inte att man förlitar sig på engångsinsatser eller tillfälliga åtgärder. Dessutom innebär beräkningarna i programmet, om de blir verklighet, en förbättring av det konjunkturrensade primärsaldot (med engångsinsatser och tillfälliga åtgärder borträknade) med mer än 0,5 procentenheter av BNP varje år. I programmet finns dock inte några planer på att få ner skulden under 3 % av BNP före 2008 och de planerade utgiftsåtstramningarna kommer att vara otillräckliga för att uppnå stabilitets- och tillväxtpaktens medelfristiga mål med en budget nära balans i slutet av programperioden.-  Mot bakgrund av de underskotts- och skuldsiffror för 2005 och de efterkommande åren som lades fram i det uppdaterade stabilitetsprogrammet inledde kommissionen förfarandet vid alltför stora underskott avseende Portugal den 22 juni. Rådet kommer när den fattar beslut om huruvida det föreligger ett alltför stort underskott i Portugal även att utfärda en rekommendation om hur denna situation skall korrigeras. I en sådan rekommendation kommer bl.a. att innehålla en tidsfrist för korrigeringen av det alltför stora underskottet.Med tanke på ovanstående bedömning bör Portugal lämpligen vidta följande åtgärder: (i) Begränsa försämringen av läget för de offentliga finanserna år 2005, genom att strikt genomföra de aviserade korrigerande åtgärderna; (ii) snarast möjligt uppnå en hållbar korrigering av det alltför stora underskottet, genom stora insatser 2006 åtföljt av avsevärda minskningar varje år, samt beslutsamt genomföra de planerade åtgärderna för att minska de offentliga utgifterna, utnyttja varje tillfälle att påskynda minskningen av budgetunderskottet, i all synnerhet för att kunna skapa marginaler som gör att man kan handskas med budgeteffekterna av en eventuellt oväntat låg tillväxt; (iii) åstadkomma en stadig minskning av bruttoskuldkvoten, genom att se till att skuldutvecklingen avspeglar framstegen med att minska underskottet och undvika skuldökande finansiella transaktioner; (iv) kontrollera utgiftsutvecklingen, eventuellt genom att fastställa bindande utgiftstak för specifika utgiftskategorier, inom ett allsidigt reformprogram som förbättrar kvaliteten och som säkrar de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet; (v) ytterligare förbättra bearbetningen av offentliga statistikuppgifter.På grundval av denna bedömning har kommissionen antagit den bifogade rekommendationen till ett yttrande från rådet om Portugals uppdaterade stabilitetsprogram och vidarebefordrar den till rådet.RekommendationRÅDETS YTTRANDEi enlighet med artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Portugals uppdaterade stabilitetsprogram 2005–2009EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDEmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[7], särskilt artikel 5.3 i denna,med beaktande av kommissionens rekommendation, ochefter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.1.  Den […] granskade rådet Portugals uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2005–2009. Programmet uppfyller uppgiftskraven i ”uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning” [8]. Programmet innehåller dock inte några beräkningar av den långsiktiga hållbarheten för de offentliga finanserna. Portugal uppmanas därför att se till att programmet till fullo följer uppgiftskraven i uppförandekoden.2.  Uppdateringen av stabilitetsprogrammet är uppbyggd kring behovet att korrigera ett förväntat offentligt underskott på 6,2 % av BNP 2005, vilket planeras att ligga en god bit över referensvärdet på 3 % av BNP. Detta underskott föregicks av underskott på 2,9 % av BNP åren 2002 till 2004, enligt vad som nyligen rapporterades av de portugisiska myndigheterna efter diskussioner med Eurostat, och är avsevärt sämre än målet på 2,2 % av BNP för 2005 i den tidigare programuppdateringen. Försämringen förklaras av en oväntat svag tillväxt, en omprövning av utgiftsökningarna, budgetöverskridanden samt avsaknaden av engångsinsatser som planerades i det förra programmet, trots ett paket med korrigerande åtgärder på omkring 0,6 % av BNP som antagits av den nya regeringen i juni 2005. För att minska underskottet föreslår man i uppdateringen i första rummet en strategi för genomförande av strukturåtgärder snarare än att förlita sig på betydande engångsinsatser och tillfälliga åtgärder, vilket visar på en förändring i jämförelse med den budgetstrategi som presenterats i de tidigare uppdateringarna. DDDDet offentliga underskottet förväntas löpande förbättras under kommande år, men kommer att överstiga referensvärdet på 3 % av BNP åtminstone till 2007.3.  I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med en BNP-tillväxt i reala termer som succesivt kommer att stiga från 0,8 % 2005 till 3,0 % 2009, med tillväxttal på 1,4 %, 2,2 % och 2,6 % under de mellanliggande åren. På grundval av nu tillgänglig information är tillväxtprognosen för den första delen av programperioden rimlig, medan det dock föreligger fler risker för programmets sista år. Strukturåtgärder som höjer produktiviteten och höjer konkurrenskraften och som återställer förtroendet är mycket viktiga om den beräknade tillväxtutvecklingen skall förverkligas. Programmets inflationsprognoser för 2005 och 2006 förefaller vara tilltagna i underkant, mot bakgrund av den planerade höjningen av indirekta skatter.4.  Programmet syftar till att uppnå ett offentligt underskott under referensvärdet på 3 % av BNP senast 2008. Underskottet i de offentliga finanserna förväntas sjunka från 6,2 % av BNP 2005 till 4,8 % 2006, 3,9 % 2007, 2,8 % 2008 och 1,6 % år 2009. De beräkningar kommissionens enheter gjort, i enlighet med den överenskomna metoden sifferuppgifterna i programmet visar att det konjunkturrensade underskottet, efter at ha ökat till 5,3 % av BNP år 2005, gradvis kommer att minska till 1,4 % år 2009. Konsolideringansträngningen kommer att utsträckas till hela programperioden med en viss tidigareläggning eftersom en avsevärd konsolideringsinsats kommer att göras 2006. I den tidiga delen av programperioden beror konsolideringen huvudsakligen på ökade inkomster, genom höjda skatter (bland annat en ökning av normalskattesatsen för mervärdesskatten från 19 % till 21 %), lägre skattekrediter och förbättrad skatteuppbörd, vilket delvis uppväger de engångsinkomster man avstått ifrån. Under de sista åren förutses ett ökat bidrag från utgiftsbegränsningarna genom permanentade åtgärder, t.ex. reformen av den offentliga förvaltningen, en återhållsam offentlig löneutveckling och ändringar av de inom socialförsäkringen finansierade pensionssystemen, vars budgeteffekter i huvudsak får betydelse på medellång sikt. Andelen investeringar i de totala offentliga utgifterna skall minska något under programperioden.5.  Det beräknade utfallet för de offentliga finanserna omfattas av flera risker. För det första kan ökningen av den ekonomiska aktiviteten bli långsammare än väntat beroende på de reella effekterna av de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna och mot bakgrund av den förväntade skärpningen av den internationella konkurrensen på de portugisiska exportmarknaderna. För det andra kan åtgärder som ökar inkomsterna och skär ner utgifterna eventuellt bli mindre effektiva än beräknat eller behöva längre tid för att nå önskvärda resultat. De högre skattesatserna ökar risken för skattefusk, och de flesta av de aviserade utgiftsnedskärningarna behöver fortfarande regleras i lag. Med tanke på denna bedömning skulle regeringen kunna bli tvingad att uppfylla sitt åtagande att vidta ytterligare åtgärder för att undvika att underskottet överstiger 3 % av BNP. Även om man skulle följa den förutsedda planen verkar programmets finanspolitiska strategi dessutom inte innehålla någon tillräcklig säkerhetsmarginal mot överskridanden av underskottströskeln vid normala konjunktursvängningar åtminstone fram till år 2009. Den är också otillräcklig för att stabilitets- och tillväxtpaktens mål om offentliga finanser nära balans skall kunna uppnås under programperioden. En känslighetsanalys visar att underskottet fortfarande skulle ligga vid 3 %, eller mycket nära denna siffra år 2009 om den makroekonomiska utvecklingen blir ogynnsam.6.  Den offentliga skuldkvoten överskred fördragets referensvärde på 60 % av BNP år 2003, och steg till 61,9 % 2004. Enligt uppdateringen kommer underskottskvoten efter att ha nått 66,5 % av BNP för 2005 att kulminera vid 67,8 % av BNP och därefter sjunka till 64,5 % 2009. Utvecklingen av bruttoskuldkvoten kan också komma att bli sämre än väntat, mot bakgrund av de risker som föreligger för den ekonomiska aktiviteten och de offentliga underskottsmålen samt, baserat på tidigare erfarenheter, sannolika skuldökande stock-/flödesjusteringar, särskilt ackumuleringen av finansiella tillgångar.7.  De beräknade budgetmässiga kostnaderna för den åldrande befolkningen förefaller riskera att äventyra den långsiktiga hållbarheten i Portugals offentliga finanser. De strukturreformsåtgärder som hittills genomförts, särskilt på pensions- samt sjuk- och hälsovårdsområdet, torde dämpa den åldrande befolkningens effekter på de offentliga finanserna. Dessa reformer förefaller dock inte tillräckliga för att säkra hållbarheten. De reformer som beskrivs i uppdateringen, bl.a. den som gäller pensionsbestämmelserna för offentliganställda skulle kunna bidra till detta om de helt och hållet genomförs. Regeringen har beställt en rapport som skall bedöma socialförsäkringssystemets långsiktiga hållbarhet.8.  Den ekonomiska politik som beskrivs i uppdateringen är generellt sett delvis förenlig med de landspecifika allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken vad gäller de offentliga finanserna. I programmet planeras konsolideringen av de offentliga finanserna i enlighet med rekommendationerna huvudsakligen ske på utgiftssidan, och förlitar sig inte på betydande engångsinsatser eller tillfälliga åtgärder. Programmets beräkningar innebär, om de följs, också en förbättring av det konjunkturrensade primärsaldot (med engångsinsatser och tillfälliga åtgärder borträknade) med mer än 0,5 % av BNP varje år. Programmet innehåller dock inte några planer på att få ner skulden under 3 % av BNP före 2008 och de planerade utgiftsåtstramningarna kommer att vara otillräckliga för att uppnå stabilitets- och tillväxtpaktens medelfristiga mål med en budget nära balans i slutet av programperioden.9.  Mot bakgrund av de underskotts- och skuldsiffror för 2005 och de efterkommande åren som lades fram i det uppdaterade stabilitetsprogrammet inledde kommissionen förfarandet vid alltför stora underskott avseende Portugal den 22 juni. Rådet kommer när den fattar beslut om ett alltför stort underskott föreligger i Portugal även att utfärda en rekommendation om hur denna situation skall korrigeras. I en sådan rekommendation kommer bl.a. att innehålla en tidsfrist för korrigeringen av det alltför stora underskottet.* * *Mot bakgrund av ovanstående bedömning anser rådet att Portugal bör vidta följande åtgärder:(i) Begränsa försämringen av läget för de offentliga finanserna år 2005, genom att strikt genomföra de aviserade korrigerande åtgärderna.(ii) Snarast möjligt uppnå en hållbar korrigering av det alltför stora underskottet, genom en väsentlig insats 2006 åtföljd av betydande minskningar varje år, samt beslutsamt anta de åtgärder som planeras för att minska de offentliga utgifterna. utnyttja varje tillfälle att påskynda minskningen av budgetunderskottet, i all synnerhet för att kunna skapa marginaler som gör att man kan handskas med budgeteffekterna av att tillväxten kan bli lägre än förväntat.(iii) Att åstadkomma en stadig minskning av bruttoskuldkvoten, genom att se till att skuldutvecklingen avspeglar framstegen med att minska underskottet och undvika skuldökande finansiella transaktioner.(iv) Att kontrollera utgiftsutvecklingen, eventuellt genom att fastställa bindande utgiftstak för specifika utgiftskategorier, inom ett allsidigt reformprogram som förbättrar kvaliteten och som säkrar de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.(v) Att ytterligare förbättra bearbetningen av offentliga statistikuppgifter.Jämförelse av centrala makroekonomiska prognoser och budgetprognoser2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Alla dokument som det hänvisas till i denna text finns tillgängliga på följande webbplats:{0><}0{>http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Reviderat yttrande från Ekonomiska och finansiella kommittén om innehållet i och utformningen av stabilitets- och konvergensprogram, som godkändes av Ekofinrådet den 10 juli 2001.[3] Se ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 22 och 23 mars 2005 (7619/05) och rådets (Ekofin) rapport till Europeiska rådet av den 20 mars 2005 (7423/05).[4] De portugisiska myndigheterna inkom med ett uppdaterat program i december 2004 och iakttog därmed det formella datumkravet för inlämnande. Med hänsyn till de förestående allmänna valen i Portugal beslutades emellertid vid den tidpunkten att inte bedöma programmet, utan att invänta den uppdatering som den nya regeringen var skyldig att lägga fram..[5] Den regering som tillträdde i mars 2005 har gett en tillfällig kommission under ansvar av centralbankschefen att bedöma tillståndet för de offentliga finanserna under 2005. I mitten av maj presenterade denna kommission sina resultat och förutsade att underskottet utan förändringar av politiken skulle komma att ligga på 6,8 % av BNP.[6] I sitt pressmeddelande nr 34/2005 av den 18 mars 2005 meddelande Eurostat att diskussioner pågår mellan Eurostat och Portugal om överensstämmelsen mellan uppgifter lämnade av Portugal för perioden 2001–2004 som redovisats på bokföringsmässig grund respektive enligt kontantmetoden. Därefter har de portugisiska myndigheterna informerat om en liten revidering uppåt för åren 2000, 2002 och 2003, vilket ger underskottskvoter på 2,9 % av BNP för vart och ett av dessa år. Eurostat håller för närvarande på att se över dessa revideringar.[7] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenten som denna text hänvisar till återfinns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[8] De portugisiska myndigheterna inkom med ett uppdaterat program i december 2004 och iakttog därmed det formella datumkravet för inlämnande. Med hänsyn till de förestående allmänna valen i Portugal beslutades emellertid vid den tidpunkten att inte bedöma programmet, utan att invänta den uppdatering som den nya regeringen var skyldig att lägga fram.


title: Kommissionens rekommendation av den  18 januari 2006  om ett samordnat övervakningsprogram för gemenskapen för år 2006 för att säkerställa att gränsvärdena följs för bekämpningsmedelsrester i och på spannmål och vissa andra produkter av vegetabiliskt ursprung och om nationella övervakningsprogram för år 2007  [delgivet med nr K(2006) 11]   (Text av betydelse för EES)

text:
               24.1.2006

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 19/23

      KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

   av den 18 januari 2006
   om ett samordnat övervakningsprogram för gemenskapen för år 2006 för att säkerställa att gränsvärdena följs för bekämpningsmedelsrester i och på spannmål och vissa andra produkter av vegetabiliskt ursprung och om nationella övervakningsprogram för år 2007
   [delgivet med nr K(2006) 11]
   (Text av betydelse för EES)
   (2006/26/EG)
   EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 211,
   med beaktande av rådets direktiv 86/362/EEG av den 24 juli 1986 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på spannmål (1), särskilt artikel 7.2 b,
   med beaktande av rådets direktiv 90/642/EEG av den 27 november 1990 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på produkter av vegetabiliskt ursprung, inklusive frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 4.2 b, och
   av följande skäl:

               (1)

               Enligt direktiven 86/362/EEG och 90/642/EEG bör kommissionen successivt sträva efter ett system som gör det möjligt att beräkna intaget av bekämpningsmedel via kosten. För att möjliggöra realistiska uppskattningar bör uppgifter om övervakningen av bekämpningsmedelsrester göras tillgängliga för ett antal livsmedel som utgör stommen i den europeiska kosthållningen. Det anses allmänt att den 20–30 livsmedel bildar stommen i den europeiska kosthållningen. Med tanke på de resurser som finns tillgängliga på nationell nivå för övervakning av bekämpningsmedelsrester kan medlemsstaterna endast analysera prov från åtta produkter varje år inom ett samordnat övervakningsprogram. Iakttagelser som gjorts visar att användningen av bekämpningsmedel ändras i cykler om tre år. Varje bekämpningsmedel bör därför i allmänhet övervakas i 20–30 livsmedelsprodukter under en treårsperiod.

               (2)

               Rester av de bekämpningsmedel som omfattas av denna rekommendation bör övervakas under 2006 så att uppgifterna kan användas för att uppskatta det faktiska intaget via kosten.

               (3)

               Det behövs ett systematiskt statistiskt tillvägagångssätt beträffande antalet prov som skall tas vid varje samordnad övervakning. Ett sådant tillvägagångssätt har fastställts av Codex Alimentarius-kommissionen (3). På grundval av en binomialfördelning kan det beräknas att analys av 613 prov innebär mer är 99 % sannolikhet för att upptäcka ett prov som innehåller bekämpningsmedelsrester över bestämningsgränsen, om mindre än 1 % av produkterna av vegetabiliskt ursprung innehåller bekämpningsmedelsrester över bestämningsgränsen. Provtagningen bör fördelas mellan medlemsstaterna på grundval av befolkningsstorleken och antal konsumenter, varvid minst tolv prov skall tas per produkt och år.

               (4)

               Kommissionen har på sin webbplats offentliggjort riktlinjer för kvalitetskontroll av analys av rester av bekämpningsmedel (4). Det råder enighet om att dessa riktlinjer så långt som möjligt bör tillämpas i medlemsstaternas analyslaboratorier och revideras fortlöpande mot bakgrund av erfarenheter från övervakningsprogrammen.

               (5)

               Kommissionens direktiv 2002/63/EG (5) innehåller bestämmelser om EU:s provtagningsmetoder för den offentliga kontrollen av bekämpningsmedelsrester i och på produkter av vegetabiliskt och animaliskt ursprung. Bland de provtagningsmetoder och förfaranden som föreskrivs i direktivet finns även de som rekommenderas av Codex Alimentarius-kommissionen.

               (6)

               Enligt direktiven 86/362/EEG och 90/642/EEG skall medlemsstaterna ange vilka kriterier de tillämpar när de utarbetar sina nationella kontrollprogram. Informationen bör innehålla de kriterier som tillämpats vid fastställandet av hur många prover som skall tas och hur många analyser som skall utföras, samt vilka rapporteringsnivåer som tillämpats, de kriterier enligt vilka dessa gränser har fastställts och närmare uppgifter om ackreditering enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (6). De konstaterade överträdelsernas antal och art bör också anges, liksom vilka åtgärder som vidtagits.

               (7)

               En övre gräns för restvärden för livsmedel för spädbarn har fastställts i enlighet med artikel 6 i kommissionens direktiv 91/321/EEG av den 14 maj 1991 om modersmjölkersättning och tillskottsnäring (7) och artikel 6 i kommissionens direktiv 96/5/EG av den 16 februari 1996 om spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn (8).

               (8)

               Information om resultaten av övervakningsprogrammen lämpar sig särskilt väl för elektronisk/datoriserad behandling, lagring och överföring. Format har fastställts för medlemsstaternas rapportering av uppgifter via e-post. Medlemsstaterna bör således kunna använda standardformatet för att skicka in sina rapporter till kommissionen. Det är effektivast om kommissionen utarbetar riktlinjer för den vidare utvecklingen av ett sådant standardformat.

               (9)

               De åtgärder som föreskrivs i denna rekommendation är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS

               1.

               Medlemsstaterna uppmanas att under 2006 provta och analysera de kombinationer av produkter och bekämpningsmedelsrester som anges i bilaga I, på grundval av det antal prov av varje produkt som tilldelats dem i bilaga II och som, beroende på omständigheterna, återspeglar medlemsstatens, gemenskapens och tredjeländers marknadsandelar på respektive medlemsstats marknad.
               Provtagningsmetoderna, inklusive antalet enheter, bör överensstämma med direktiv 2002/63/EG.

               2.

               För bekämpningsmedel som utgör en akut risk, dvs. där en akut referensdos (ARfD) har fastställts (t.ex. OP-estrar, endosulfan och N-metylkarbamater), bör provtagningen göras så att den möjliggör två olika laboratorieprov. Om det första laboratorieprovet innehåller påvisbara rester av bekämpningsmedel, bör enheterna i det andra provet analyseras var för sig. Detta skall gälla följande produkter:

                           —

                           Auberginer

                           —

                           Druvor (9)

                           —

                           Bananer

                           —

                           Paprika

                     Ett rimligt antal prov av dessa produkter bör också genomgå en individuell analys av de enskilda enheterna i det andra laboratorieprovet, om dessa bekämpningsmedel kan spåras, och särskilt om det rör sig om produkter från en och samma producent.

               3.

               Av det sammanlagda antalet prov som ges enligt bilagorna I och II bör varje medlemsstat provta och analysera

                           a)

                           minst tio prov av sådana livsmedel för spädbarn som till största delen är grönsaks-, frukt- eller spannmålsbaserade,

                           b)

                           ett antal prov (minst ett prov när möjligt) från ekologiskt odlade produkter som återspeglar de ekologiska produkternas andel av marknaden i respektive medlemsstat.

               4.

               Medlemsstaterna uppmanas att senast den 31 augusti 2007 rapportera resultaten av analysen av prov, som analyserats för de kombinationer av produkter och bekämpningsmedelsrester som anges i bilaga I, med angivande av

                           a)

                           de analysmetoder som tillämpats och de rapporteringsnivåer som uppnåtts, i enlighet med förfarandena för kvalitetskontroll vid analys av bekämpningsmedelsrester,

                           b)

                           de konstaterade överträdelsernas antal och karaktär och vilka åtgärder som vidtagits.

               5.

               Rapporten bör läggas fram i ett format, inbegripet ett elektroniskt, som överensstämmer med de riktlinjer för medlemsstaterna med avseende på genomförandet av kommissionens rekommendationer om gemenskapens samordnade inspektionsprogram som sammanställts av ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.
               Analysresultaten för prov som tagits av ekologiskt odlade produkter bör rapporteras i separata förteckningar.

               6.

               Medlemsstaterna uppmanas att senast den 31 augusti 2006 ge kommissionen och övriga medlemsstater all den information som krävs enligt artikel 7.3 i direktiv 86/362/EEG och artikel 4.3 i direktiv 90/642/EEG om 2005 års övervakning för att säkerställa, åtminstone genom stickprov, att gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester iakttas, varvid bland annat följande skall anges:

                           a)

                           Resultaten av de nationella programmen för bekämpningsmedelsrester.

                           b)

                           Uppgifter om kvalitetskontrollen vid laboratorierna och särskilt uppgifter angående vilka delar av riktlinjerna för kvalitetskontroll av analys av bekämpningsmedelsrester som de inte har kunnat tillämpa eller där det har uppstått svårigheter vid tillämpningen.

                           c)

                           Uppgifter om ackreditering enligt artikel 12 i förordning (EG) nr 882/2004 för de laboratorier som utför analyserna (däribland typ av ackreditering, ackrediteringsorgan och kopia av ackrediteringsbeslutet).

                           d)

                           Uppgifter om de kvalifikationstester och ringprov som laboratoriet har deltagit i.

               7.

               Medlemsstaterna uppmanas att senast den 30 september 2006 till kommissionen översända det planerade nationella programmet för övervakning av de gränsvärden för bekämpningsmedelsrester som fastställs i direktiven 90/642/EEG och 86/362/EEG för år 2007 med uppgifter om

                           a)

                           de kriterier som tillämpats vid fastställandet av hur många prover som skall tas och analyser som skall utföras,

                           b)

                           de rapporteringsnivåer som tillämpats och enligt vilka kriterier dessa har fastställts,

                           c)

                           uppgifter om ackreditering av analyslaboratorierna enligt förordning (EG) nr 882/2004.

      Utfärdad i Bryssel den 18 januari 2006.

            På kommissionens vägnar

         Markos KYPRIANOU

            Ledamot av kommissionen

      (1)  EGT L 221, 7.8.1986, s. 37. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2005/76/EG (EUT L 293, 9.11.2005, s. 14).

      (2)  EGT L 350, 14.12.1990, s. 71. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/76/EG.

      (3)  Codex Alimentarius, Pesticide Residues in Foodstuffs, Rom 1994, ISBN 92-5-203271-1, Vol. 2, s. 372.

      (4)  Dokument SANCO/10476/2003, http://europa.eu.int/comm/food/plant/protection/resources/qualcontrol_en.pdf

      (5)  EGT L 187, 16.7.2002, s. 30.

      (6)  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1. Rättad i EUT L 191, 28.5.2004, s. 1.

      (7)  EGT L 175, 4.7.1991, s. 35. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/14/EG (EUT L 41, 14.2.2003, s. 37).

      (8)  EGT L 49, 28.2.1996, s. 17. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/13/EG (EUT L 41, 14.2.2003, s. 33).

      (9)  För druvor anses en enhet (dvs. en standardklase) motsvara cirka 500 g.

      BILAGA I
      KOMBINATIONER AV BEKÄMPNINGSMEDELSRESTER/PRODUKT SOM SKALL ÖVERVAKAS

                  Bekämpningsmedelsrest som analysen gäller år

                  2006

                  2007 (1)

                  2008 (1)

                  Acefat

                  b)

                  c)

                  a)

                  Acetamiprid

                  c)

                  a)

                  Aldikarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  Azinfosmetyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  Azoxystrobin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Benomyl-gruppen

                  b)

                  c)

                  a)

                  Bifentrin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Bromopropylat

                  b)

                  c)

                  a)

                  Bupirimat

                  b)

                  c)

                  a)

                  Buprofezin

                  c)

                  a)

                  Kaptan + Folpet
                  Kaptan
                  Folpet

                  b)

                  c)

                  a)

                  Karbaryl

                  b)

                  c)

                  a)

                  Klormekvat (2)

                  b)

                  c)

                  a)

                  Klortalonil

                  b)

                  c)

                  a)

                  Klorprofam

                  b)

                  c)

                  a)

                  Klorpyrifos

                  b)

                  c)

                  a)

                  Klorpyrifos-metyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  Cypermetrin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Cyprodinil

                  b)

                  c)

                  a)

                  Deltametrin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Diazinon

                  b)

                  c)

                  a)

                  Diklofluanid

                  b)

                  c)

                  a)

                  Diklorvos

                  c)

                  a)

                  Dikofol

                  b)

                  c)

                  a)

                  Dimetoat + Ometoat
                  Dimetoat
                  Ometoat

                  b)

                  c)

                  a)

                  Difenylamin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Endosulfan

                  b)

                  c)

                  a)

                  Fenhexamid

                  b)

                  c)

                  a)

                  Fenitrotion

                  c)

                  a)

                  Fludioxonyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  Hexytiazox

                  c)

                  a)

                  Imazalil

                  b)

                  c)

                  a)

                  Imidakloprid

                  b)

                  c)

                  a)

                  Indoxacarb

                  c)

                  a)

                  Iprodion

                  b)

                  c)

                  a)

                  Iprovalikarb

                  c)

                  a)

                  Kresoxim-metyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  Lambdacyhalotrin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Malation

                  b)

                  c)

                  a)

                  Maneb-gruppen

                  b)

                  c)

                  a)

                  Mepanipyrim

                  c)

                  a)

                  Metalaxyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  Metamidofos

                  b)

                  c)

                  a)

                  Metidation

                  b)

                  c)

                  a)

                  Metiokarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  Metomyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  Myklobutanil

                  b)

                  c)

                  a)

                  Oxidemetonmetyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  Paration

                  b)

                  c)

                  a)

                  Penkonazol

                  c)

                  a)

                  Fosalon

                  b)

                  c)

                  a)

                  Pirimikarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  Pirimifosmetyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  Prokloraz

                  c)

                  a)

                  Procymidon

                  b)

                  c)

                  a)

                  Profenofos

                  c)

                  a)

                  Propargit

                  b)

                  c)

                  a)

                  Pyretriner

                  b)

                  c)

                  a)

                  Pyrimetanil

                  b)

                  c)

                  a)

                  Pyriproxyfen

                  c)

                  a)

                  Quinoxyfen

                  c)

                  a)

                  Spiroxamin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Tebukonazol

                  c)

                  a)

                  Tebufenozid

                  c)

                  a)

                  Tiabendazol

                  b)

                  c)

                  a)

                  Tolklofosmetyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  Tolylfluanid

                  b)

                  c)

                  a)

                  Triadimefon + Triadimenol
                  Triadimefon
                  Triadimenol

                  b)

                  c)

                  a)

                  Vinklozolin

                  b)

                  c)

                  a)

                              a)

                              Bönor (färska eller frysta), morötter, gurka, apelsiner eller mandariner, päron, potatis, ris, spenat (fryst eller färsk).

                              b)

                              Auberginer, bananer, blomkål, druvor, apelsinjuice (), ärter (frysta eller färska, utan skida), paprika vete.

                              c)

                              Äpplen, huvudkål, purjolök, sallat, tomater, persikor inklusive nektariner och liknande hybrider, råg eller havre, jordgubbar.

         (1)  Uppgifterna för år 2007 och 2008 beror på de program som kommer att rekommenderas för dessa år.

         (2)  Klormekvat bör analyseras i spannmål, morötter, grönsaksfrukter och päron.

         (3)  För apelsinjuice bör medlemsstaten ange ursprunget (koncentrat eller färsk frukt).

      BILAGA II
      Antal prov av varje produkt som skall tas och analyseras av varje medlemsstat

                  Landskod

                  Prov

                  AT

                  12 (1)

                  15 (2)

                  BE

                  12 (1)

                  15 (2)

                  CY

                  12 (1)

                  15 (2)

                  CZ

                  12 (1)

                  15 (2)

                  DE

                  93

                  DK

                  12 (1)

                  15 (2)

                  ES

                  45

                  EE

                  12 (1)

                  15 (2)

                  EL

                  12 (1)

                  15 (2)

                  FR

                  66

                  FI

                  12 (1)

                  15 (2)

                  HU

                  12 (1)

                  15 (2)

                  IT

                  65

                  IE

                  12 (1)

                  15 (2)

                  LU

                  12 (1)

                  15 (2)

                  LT

                  12 (1)

                  15 (2)

                  LV

                  12 (1)

                  15 (2)

                  MT

                  12 (1)

                  15 (2)

                  NL

                  17

                  PT

                  12 (1)

                  15 (2)

                  PL

                  45

                  SE

                  12 (1)

                  15 (2)

                  SI

                  12 (1)

                  15 (2)

                  SK

                  12 (1)

                  15 (2)

                  UK

                  66

                     Totalt antal prov (minimum): 613

         (1)  Minsta antalet prov för varje metod som omfattar enstaka restsubstanser.

         (2)  Minsta antalet prov för varje metod som omfattar flera restsubstanser.


Avis juridique important

|

31996Y0919(08)

Rådets rekommendation av den 24 juli 1995 om de vägledande principerna för upprättande av protokoll över genomförandet av återtagandeavtal

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 274 , 19/09/1996 s. 0025 - 0033

BILAGA II.3RÅDETS REKOMMENDATION av den 24 juli 1995 om de vägledande principerna för upprättande av protokoll över genomförandet av återtagandeavtal EUROPEISKA UNIONENS RÅDmed beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel K 1.3 i detta,som erinrar om att rådet har antagit en rekommendation om en mall för ett bilateralt återtagandeavtal mellan en medlemsstat i Europeiska unionen och ett tredje land,med beaktande av att dessa återtagandeavtal ofta åtföljs av protokoll som fastställer vissa tekniska regler för genomförandet och att det följaktligen är lämpligt att rekommendera en rad vägledande principer vilka medlemsstaterna (1) kan utgå ifrån vid förhandlingarna om dessa protokoll,REKOMMENDERAR att de bifogade vägledande principerna från och med den 1 juli 1995 skall användas av medlemsstaterna som grund för förhandlingar med tredje land vid upprättandet av ett protokoll över genomförandet av återtagandeavtal.I. Återtagandeförfaranden1. Gemensamma formulärVid återsändande/återtagande av personer som illegalt uppehåller sig i ett land, rekommenderas avtalsparterna att föreskriva användning av gemensamma formulär. Det gäller följande formulär:- Rapport om återsändande/återtagande med förenklat förfarande.- Begäran om återtagande/transitering.- Rapport om återsändande/återtagande.Vid utformningen av dessa formulär bör medlemsstaterna utgå från de tre dokument som återfinns i bilagan till denna rekommendation och då ta med de rubriker som är användbara beroende på de specifika relationerna med det tredje land som är avtalspart och beroende på vilket informationsbehov som då uppstår.Särskild vikt bör fästas vid kravet på enkelhet och snabbhet.2. Återsändande/återtagande med förenklat förfarandeNär en person stoppas i ett gränsområde, skall hans eller hennes återsändande eller återtagande genomföras med förenklat förfarande.En bestämmelse om detta skall därför finnas i protokollet.Avtalsparterna skall fastställa den totala fristen för återtagande med förenklat förfarande (inklusive framställningen och svaret på framställningen) och denna bör under alla omständigheter vara mycket kort. Medlemsstaterna kan utgå från avtal som några av dem redan har undertecknat, där fristen inte överskrider 48 timmar.Återsändandet bör vid detta förfarande genomföras under förenklade former. Underrättelsen om återsändandet bör göras utan särskilda formaliteter (telefon, telefax, telex eller muntligen) och verkställas omedelbart av tjänstemännen vid gränsövergångarna.Vid behov kan ett protokoll (jfr I.1 ovan) upprättas.3. Återsändande/återtagande med normalt förfarandeDetta förfarande används när en person inte kan återsändas eller återtas enligt det förenklade förfarandet.En begäran om återtagande och svaret på denna begäran skall göras skriftligen. Parterna kan utgå från det dokument som återfinns i bilagan till denna rekommendation.Det skall vara obligatoriskt att avge svar och detta skall avges efter en kort tidsfrist som fastställs av parterna. I enlighet med utkastet till mall för bilateralt återtagande, bör fristen inte överskrida 15 dagar. Det är ändå önskvärt att medlemsstaterna utgår från redan undertecknade avtal med kortare tidsfrist.II. Möjligheter att identifiera de personer som skall återtas1. Betydelsen av bevis eller presumtionDet framlagda beviset för medborgarskapet och för inresa i territoriet skall godkännas av parterna utan att dessa företar mer omfattande undersökningar.Presumtion för visst medborgarskap och för inresa i territoriet skall anses föreligga, om inte den anmodade parten lägger fram bevis för motsatsen.2. Bevis eller presumtion för visst medborgarskap eller för inresa på territoriet via de yttre gränsernaI protokollet skall det klart framgå hur medborgarskapet skall bevisas eller presumeras.Medborgarskap kan bevisas genom- ett intyg om medborgarskap där det klart framgår vilken person det är utfärdat för,- ett pass av vilket slag som helst (vanligt pass, diplomatpass, tjänstepass, passliknande dokument med välliknande fotografi och utfärdat av en myndighet) eller varje annat resedokument där medborgarskapet anges,- ett identitetskort utfärdat av ett konsulat,- ett nationellt identitetskort (även provisoriskt eller tillfälligt),- ett identitetskort för omyndig i stället för pass,- ett provisoriskt identitetsintyg,- en värnpliktigs inskrivningsbok eller en militär identitetshandling.Presumtion om medborgarskap kan särskilt fastställas genom- särskilda upplysningar från offentliga myndigheter,- ett tjänstekort från en myndighet,- ett tjänstekort från ett företag,- ett körkort,- ett utdrag ur folkbokföringsregistret,- en sjömansbok,- ett flod- och kanalskepparbevis,- en fotokopia av något av de ovan uppräknade dokumenten,- uppgifter från vittnen,- uppgifter från den berörde,- den berördes språk.I protokollet skall det också klart framgå hur inresan i territoriet över de yttre gränserna, enligt artikel 2 i mallen till återtagandeavtalet, skall bevisas eller presumeras.Inresa på ett territorium över de yttre gränserna kan bevisas genom- inresestämpeln eller en motsvarande påskrift i resedokumentet,- utresestämpeln från ett land som gränsar till en medlemsstat, med beaktande av resvägen och det datum då gränsen överskreds,- inresestämpel i ett falskt eller förfalskat pass,- färdbiljetter som gör att det formellt går att fastställa att den berörda personen har rest in på territoriet över de yttre gränserna,- fingeravtryck som eventuellt har tagits av myndigheterna då de yttre gränserna överskreds.Inresa på ett territorium över de yttre gränserna kan särskilt presumeras genom- uppgifter från den person som skall överföras,- uppgifter från tjänstemän eller myndigheter eller andra personer,- andra fingeravtryck än dem som myndigheterna eventuellt har tagit då de yttre gränserna överskreds,- färdbiljetter,- hotellräkningar,- inträdeskort till offentliga eller privata inrättningar i medlemsstaterna,- kallelser till läkare, tandläkare osv.,- uppgifter som visar att den person som skall återsändas har använt sig av en människosmugglares eller en resebyrås tjänster.III. Hur de behöriga myndigheterna utsesProtokollet föreskriver att de ministrar som är ansvariga för gränskontrollerna skall utse vilka gränsövergångar som kan användas för återtagande och transitering av utlänningar, och vilka behöriga centrala eller lokala myndigheter som kan behandla framställningarna om återtagande eller transitering.Vid valet skall effektivitet och snabbhet prioriteras.IV. Villkor vid beledsagad transitering av medborgare från tredje landMedlemsstaterna kan vid sina förbindelser med ett tredje land som är avtalspart fastställa användningen av ett formulär för återtagande/transitering, när de gör framställning om beledsagad transitering för en person i enlighet med artikel 7 i återtagandeavtalet. De kan utgå från det motsvarande formulär som bifogas denna rekommendation.Parterna kan emellertid ges dispens från dessa formaliteter när en av de avtalsslutande staterna transiterar en medborgare från tredje land via en flygplats i en annan avtalsslutande stat. I detta fall skall den behöriga myndigheten hos den anmodande parten i god tid informera den andra partens behöriga myndighet om att den avser att återsända den berörda personen och uppge personens identitet samt informera om flygningen och var eventuella beledsagande tjänstemän kan nås.V. Skydd av uppgifterEn artikel om skydd av uppgifter kan infogas i texten, men dess innehåll bestäms i stor utsträckning av den gällande lagstiftningen på medlemsstaternas territorium.Det bör under alla omständigheter fastställas att upplysningar enbart får vidarebefordras i syfte att uppfylla avtalet.VI. Villkor för tillämpning av protokolletTexten bör fastställa att protokollet skall träda i kraft samtidigt som återtagandeavtalet samt att tillämpningen av protokollet också upphävs tillfälligt när tillämpningen av avtalet tillfälligt upphävs, och att det upphör att gälla när avtalet inte längre gäller.Bilaga 1 till bilaga II.3 (2*) RAPPORT om återsändande/återtagande med förenklat förfarande >Start Grafik>1. Den ......................... kl. .................... i .(datum)(tidpunkt)(plats)överförs följande person till: .(återtagandeland)Efternamn och samtliga förnamn: .Födelsedatum och födelseort: .Hemort (adress) (. . .): .Meborgarskap: .Identifiering på grundval av: ...(typ av dokument, serie och serienummer, utfärdandedatum, utfärdandeort och utfärdande myndighet, i förekommande fall annan identifieringsform)2. Datum och klockslag, plats, sätt och motiv för den illegala inresan:....(kort beskrivning av omständigheterna)3. Andra skäl för återsändandet (gäller avtalsparternas medborgare):...4. Bevismedel eller omständigheter som gör att illegal inresa kan presumeras:...5. Dokument, pengar och andra föremål som skall återsändas tillsammans med personen som är föremål för återsändande:...6. Omyndiga (. . .) som återsänds samtidigt som den person som anges i punkt 1 (efternamn och samtliga förnamn, födelsedatum):...(*) Om platsen under rubrikerna inte räcker till, skall upplysningarna lämnas i bilagor med hänvisning under punkt 7 och omnämnande av motsvarande rubrik.7. Bilagor:a) .b) .c) .d) .e) .Detta protokoll har utfärdats i .exemplar, på följande språk: .....Den återsändande tjänstemannens efternamn, samtliga förnamn ochDen återtagande tjänstemannens efternamn, samtliga förnamn ochtjänsteställningtjänsteställning,..(namnteckning)(namnteckning)>Slut Grafik>Bilaga 2 till bilaga II.3 >Start Grafik>Avsändare: ..(plats och datum).(namn på den myndighet som gör framställningen)Hänvisning:.Mottagare: ..(namn på den myndighet som tar emot framställningen)BEGÄRAN OM ÅTERTAGANDE/TRANSITERING1. Personens identitet och andra upplysningar:1.1. Efternamn: .1.2. Samtliga förnamn: .1.3. Ursprungligt efternamn: .1.4. Tillnamn eller antaget namn: .1.5. Medborgarskap: ....................................... Språk: .1.6. Födelsedatum: .............................. 1.7. Födelseort: .1.8. Adress i landet för avresan: .1.9. Typen av och serienumret på internationellt resedokument, utfärdande myndighet och sista giltighetsdag:.2. Omständigheter vid inresan i den stats territorium från vilken personen överförs2.1. Datum och tidpunkt för inresan: .2.2. Plats för inresan: .2.3. Närmare omständigheter vid inresan (i detalj): ....3. Vistelse på den stats territorium till vilken personen återsänds: .3.1. Datum och tid för inresan: .3.2. Inreseort: .3.3. Vistelsens längd: .3.4. Vistelseort: .3.5. Resväg till gränsen: .......3.6. Bevis eller orsak till presumtion för att en person som inte uppfyller eller inte längre uppfyller villkoren för inresa eller uppehåll har rest in över de yttre gränserna (illegal inresa):......4. Särskilda upplysningar om den återsända personen: .4.1. Tolk krävs på (ange språk): .4.2. Personliga föremål (dokument, kontanter osv.): ..4.3. Särskild fara förknippad med personen (t.ex. misstanke om allvarligt brott, aggressivt uppträdande):..4.4. Hälsotillstånd (eventuell pågående läkarbehandling):..4.5. Omyndiga (. . .) som överförs samtidigt som den person som anges i punkt 1 (efternamn, samtliga förnamn, födelsedatum):....4.6. Ansökningar ingivna av den återsända personen till berörda myndigheter i den stat denna framställning kommer ifrån och beslut eller yttranden av de behöriga myndigheterna, inklusive asylansökan...5. Transitering (1):5.1. Skall personen transiteras?.5.2. Slutligt destinationsland: .5.3. Andra eventuella transiteringsländer: ..5.4. Är tillträde till eventuella transiteringsländer och i destinationslandet säkerställt?Ja/Nej(Stryk det som ej gäller.)5.5. Det är omöjligt att återsända personen direkt till ursprungslandet:Ja/Nej(Stryk det som ej gäller.)6. Förslag till plats, datum och tidpunkt för återsändandet...7. Bilagor..8. Mottagandet av framställningen bekräftas (ort, datum, namnteckning)...(namnteckning)>Slut Grafik>Bilaga 3 till Bilaga II.3 RAPPORT OM ÅTERSÄNDANDE/ÅTERTAGANDE >Start Grafik>Ort från vilken återsändandet ägde rum .Datum och tidpunkt för återsändandet .Återsändande myndighet .Mottagande myndighet .Efter prövning av framställning från . daterad(återsändande stat)den . har nedan angivna person(er) återtagitsav .(återtagande stat).1. .(Efternamn och samtliga förnamn)(födelsedatum)2. .(Efternamn och samtliga förnamn)(födelsedatum)3. .(Efternamn och samtliga förnamn)(födelsedatum)4. .(Efternamn och samtliga förnamn)(födelsedatum)5. .(Efternamn och samtliga förnamn)(födelsedatum)Bilagor:1. .2. .3. .4. .5. .Anmärkningar: ..(Den återsändande tjänstemannens efternamn, samtliga förnamnoch tjänsteställning)(Den mottagande tjänstemannens efternamn, samtliga förnamnoch tjänsteställning).(namnteckning)(namnteckning)>Slut Grafik>(1) Se s. 20 i detta nummer av EGT.(2) När det gäller transit bör hänsyn i synnerhet tas till ministrarnas rekommendation från 1992 om transit i samband med förpassning (EGT nr C 5, 10.1.1996, s. 5), särskilt med hänsyn till respekten för de mänskliga rättigheterna.