               8.4.2020

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 118/165

      P8_TA(2018)0312
      FN:s generalförsamlings 73:e session
      Europaparlamentets rekommendation av den 5 juli 2018 till rådet om FN:s generalförsamlings 73:e session (2018/2040(INI))
      (2020/C 118/26)

         Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

                  —

                  med beaktande av FN-stadgan,

                  —

                  med beaktande av FN:s resolution, som antogs av generalförsamlingen den 3 april 2006, om inrättandet av ett råd för mänskliga rättigheter,

                  —

                  med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 21, 34 och 36,

                  —

                  med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2016 och av Europeiska unionens politik på området,

                  —

                  med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, dess ingress och artikel 18, och FN:s människorättskonventioner och tillhörande fakultativa protokoll,

                  —

                  med beaktande av sin rekommendation av den 5 juli 2017 till rådet om FN:s generalförsamlings 72:a session (1),

                  —

                  med beaktande av FN:s resolution, som antogs av generalförsamlingen den 3 maj 2011, om Europeiska unionens deltagande i FN:s arbete, som ger EU rätt att tala i FN:s generalförsamling och lägga fram muntliga förslag och ändringsförslag som går till omröstning på begäran av en medlemsstat och att utöva rätten till genmäle,

                  —

                  med beaktande av rådets slutsatser av den 17 juli 2017 om EU:s prioriteringar inför FN:s generalförsamlings 72:a session,

                  —

                  med beaktande av New York-deklarationen om flyktingar och migranter av den 19 september 2016,

                  —

                  med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 (2000), 1820 (2009), 1888 (2009), 1889 (2010), 1960 (2011), 2106 (2013), 2122 (2013) och 2242 (2015) om kvinnor, fred och säkerhet,

                  —

                  med beaktande av nyckelprinciperna i den globala strategin för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik från juni 2016, särskilt de som hör samman med suveränitet, territoriell integritet och statsgränsers okränkbarhet, som ska respekteras lika mycket av alla deltagande stater,

                  —

                  med beaktande av sin resolution av den 13 december 2017 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (2),

                  —

                  med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling,

                  —

                  med beaktande av artikel 113 i arbetsordningen,

                  —

                  med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0230/2018), och av följande skäl:

                  A.

                  EU och dess medlemsstater stöder fortfarande helhjärtat multilateralismen, global styrning, främjandet av FN:s grundläggande värden som en viktig del av EU:s yttre politik och FN-systemets tre pelare: mänskliga rättigheter, fred och säkerhet samt utveckling. Ett multilateralt system som grundas på universella regler och värden är bäst lämpat för att ta itu med kriser, utmaningar och hot. Framtiden för det multilaterala systemet står dock inför aldrig förut skådade utmaningar.

                  B.

                  EU:s globala strategi återspeglar nivån på dagens globala utmaningar, som ställer krav på ett starkt och effektivare FN och ett fördjupat samarbete på medlemsstatsnivå både inom EU och FN.

                  C.

                  EU:s medlemsstater måste göra allt de kan för att samordna sina insatser i organen och byråerna inom FN-systemet och tala med en röst med utgångspunkt i internationell människorättslagstiftning och EU:s grundläggande värden. Detta samarbete måste baseras på gemensamma insatser för att förhindra att pågående konflikter eskalerar ytterligare, för att lösa dem, främja en effektiv nedrustning och vapenkontroll, i synnerhet när det gäller kärnvapenarsenaler, genomföra målen för hållbar utveckling och Parisavtalet om klimatförändringar och bidra till en regelbaserad internationell ordning, enligt det mandat som föreskrivs i artikel 34.1 i EU-fördraget.

                  D.

                  Den internationella politiska ordningen och säkerhetsmiljön förändras snabbt och kräver globala åtgärder. FN fortsätter att stå i centrum för det multilaterala systemet för samarbete mellan dess medlemsstater för att bemöta dessa utmaningar och är bäst lämpat för att ta itu med internationella kriser och globala utmaningar och hot.

                  E.

                  Världen står inför en mängd olika globala utmaningar med anknytning till pågående och framväxande konflikter och konsekvenserna av dem, till exempel klimatförändringar och terrorism, som måste hanteras på global nivå. Den nuvarande strukturen i FN:s säkerhetsråd har fortfarande sin grund i ett föråldrat politiskt scenario och dess beslutsfattande speglar inte den föränderliga globala verkligheten på lämpligt sätt. EU och dess medlemsstater spelade en viktig roll i utformningen av FN:s globala Agenda 2030 och EU fortsätter att vara en föregångare i arbetet med att mobilisera alla genomförandeverktyg och en kraftfull uppföljnings-, kontroll- och översynsmekanism för att säkerställa framsteg och ansvarsskyldighet. Detta speglas i EU:s yttre åtgärder och övriga strategier genom EU:s finansieringsinstrument.

                  F.

                  FN:s tre pelare – fred och säkerhet, utveckling, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen – är oskiljbara och ömsesidigt förstärkande. FN:s ursprungliga syfte, att bevara freden, har utmanats av kontinuerliga och komplexa kriser.

                  G.

                  FN:s betungande byråkratiska förfaranden och komplexa och stela struktur har ibland hindrat institutionen från att fungera som den ska och dess förmåga att snabbt kunna bemöta kriser och globala utmaningar.

                  H.

                  För att med framgång kunna bemöta globala kriser, hot och utmaningar krävs det ett effektivt multilateralt system som grundas på universella regler och värden.

                  I.

                  Den internationella ordning som baseras på samarbete, dialog och mänskliga rättigheter ifrågasätts av flera nationalistiska och protektionistiska rörelser runt om i världen.

                  J.

                  FN-systemets ständigt växande antal uppgifter kräver lämplig finansiering från dess medlemsstater. Klyftan mellan organisationens behov och dess finansiering blir allt större. Med tanke på Förenta staternas avsikt att skära ner på sina bidrag till FN-budgeten, och att EU och dess medlemsstater tillsammans fortfarande är den största enskilda ekonomiska bidragsgivaren, bör EU och dess medlemsstater aktivt stödja FN:s generalsekreterare i hans ansträngningar för att säkra att FN fungerar som det ska och finansieras med det främsta målet att utrota fattigdomen, främja fred och stabilitet på lång sikt, försvara de mänskliga rättigheterna, bekämpa sociala klyftor och tillhandahålla humanitärt stöd till befolkningar, länder och regioner som drabbas av olika slags kriser, oavsett om dessa är naturliga eller orsakade av människan. EU:s bidrag till FN bör bli mer synligt. FN-organ, inklusive FN:s hjälporganisation för Palestinaflyktingar (UNRWA), har drabbats av betydande ekonomiska nedskärningar. Den aktuella övergripande nivån på FN:s finansiering är fortfarande för låg för att organisationen ska kunna genomföra sitt mandat och ta itu med de nuvarande globala utmaningarna.

                  K.

                  Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen hotas allt mer i olika regioner i världen, och utrymmet för det civila samhället krymper i många FN-medlemsstater. Människorättsförsvarare och aktivister från civilsamhället står inför allt mer hot och risker runt om i världen på grund av deras legitima arbete.

                  L.

                  Främjandet och skyddet av de mänskliga rättigheterna är kärnan i multilateralismen och en central pelare i FN-systemet. EU är en stark förespråkare för alla mänskliga rättigheter, som är universella, odelbara, ömsesidigt beroende och sammanlänkade. Vidare är EU en av de mest engagerade försvararna av och förespråkarna för mänskliga rättigheter, grundläggande friheter, kulturella värden och mångfald, demokrati och rättsstatsprincipen. Dessa värden hotas allt mer i olika regioner i världen. Människorättsförsvarare och aktivister från civilsamhället står inför allt mer hot och risker runt om i världen på grund av deras legitima arbete och bestraffas allt oftare för att ha haft kontakt med FN-organ och FN-mekanismer. Det internationella samfundet och EU måste öka sina ansträngningar för att ge människorättsförsvarare skydd och stöd och upprätthålla de internationella normerna demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen, i synnerhet när det gäller rättigheterna för människor som tillhör minoritetsgrupper eller personer i utsatta situationer, bland annat kvinnor, barn, ungdomar, etniska eller religiösa minoriteter, migranter, flyktingar och internflyktingar, människor med funktionsnedsättningar, lesbiska, homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer) och ursprungsbefolkningar.

                  1.

                  Europaparlamentet rekommenderar rådet

                        En reform av FN-systemet, däribland en reform av säkerhetsrådet

                              a)

                              att aktivt stödja FN:s generalsekreterares reformagenda som omfattar tre pelare med målet att göra FN-systemet verkligt samordnat, effektivt, ändamålsenligt, integrerat, öppet och ansvarigt; att stödja en rationalisering av freds- och säkerhetsstrukturen, som måste bli mer effektiv, målinriktad, tillräckligt finansierad och operationell, där befogenheterna delas upp på ett mer balanserat sätt och med effektivare mångfald när det gäller den regionala representationen i alla dess organ,

                              b)

                              att stödja minskad byråkrati, förenklade förfaranden och decentraliserat beslutsfattande, liksom mer öppenhet och ansvarsskyldighet med avseende på FN-personalens uppdrag och arbete, i synnerhet när det gäller deras insatser på fältet,

                              c)

                              att stödja FN:s generalsekreterares ansträngningar för att genomföra väsentliga ändringar så att FN:s utvecklingssystem anpassas till de prioriteringar som fastställts inom Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling, och skyldigheten att skydda, och göra det lämpligt så att det kan stödja genomförandet av dessa på ett bättre sätt,

                              d)

                              att uppmana FN:s medlemsstater att ge både FN:s generalsekreterare och biträdande generalsekreterare och deras respektive myndigheter större befogenheter i processen med att effektivisera FN:s förvaltningssystem för att främja ökad effektivitet, flexibilitet, anpassningsbarhet och valuta för pengarna för FN och dess organ,

                              e)

                              att påminna FN:s samtliga medlemsstater om deras skyldighet att fortsätta med sitt finansiella stöd till alla FN-organ och uppfylla sina åtaganden gällande utgifter för utvecklingsbistånd och samtidigt öka ändamålsenligheten och effektiviteten och hålla regeringar ansvariga för genomförandet av de globala målen för hållbar utveckling,

                              f)

                              att aktivt stödja FN:s generalsekreterares insatser för genomförandet av FN:s strategi för jämn könsfördelning som ett avgörande verktyg för att säkerställa en jämlik representation av kvinnor i FN-systemet; att utse fler kvinnor och i synnerhet kvinnor som tillhör minoritetsgrupper till ledande befattningar vid FN:s högkvarter och att börja med jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering; att uppmana EU och FN att utse fler kvinnliga poliser och soldater till uppdrag och insatser; att förespråka intersektoriella jämställdhetsrådgivare för enskilda uppdrag och insatser och särskilda handlingsplaner som anger hur FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 2242 genomförs under varje uppdrag och insats; att säkerställa att alla FN-styrkor har samma krav på lägsta utbildningsnivå och kompetens, och att denna måste inkludera ett tydligt jämställdhets-, hbti- och antirasistperspektiv, med nolltolerans för alla former av sexuellt utnyttjande och våld, inklusive ett effektivt visselblåsarsystem inom FN för att anonymt kunna anmäla brott som begås av FN-personal mot annan FN-personal och lokalbefolkningen,

                              g)

                              att betona den vikt som EU-medlemsstaterna fäster vid att samordna sina insatser i organen och byråerna inom FN-systemet,

                              h)

                              att begära en omfattande reform av FN:s säkerhetsråd för att göra detta organ mer representativt som bygger på ett brett samförstånd för att säkerställa att det kan bemöta hot mot internationell fred och säkerhet på ett snabbare och effektivare sätt; att arbeta för att förnya generalförsamlingens arbete och öka samordningen och samstämdheten i de åtgärder som vidtas av samtliga FN-institutioner,

                              i)

                              att intensifiera ansträngningarna för att reformera FN:s säkerhetsråd, särskilt genom en avsevärd begränsning av vetorätten, i synnerhet i fall där det finns bevis för krigsbrott och brott mot mänskligheten, vilket har hindrat beslutsfattandet, och genom en ändrad sammansättning av dess medlemmar så att den bättre återspeglar dagens värld, bland annat genom att ge Europeiska unionen en permanent plats i säkerhetsrådet,

                              j)

                              att uppmana EU och dess medlemsstater att tala med en röst; att stödja de ansträngningar som gjorts av Europeiska utrikestjänsten, EU-delegationerna i New York och Genève och medlemsstaterna för att förbättra samordningen av EU:s ställningstaganden och att nå en gemensam EU-ståndpunkt i samband med omröstningar för att förbättra EU:s samstämdhet och trovärdighet i FN,

                              k)

                              att på nytt framhålla sitt stöd för människorättsrådets särskilda FN-förfaranden, inklusive de särskilda rapportörerna, och andra tematiska och landsspecifika människorättsmekanismer och sitt krav på alla stater som är parter i FN ska bjuda in alla särskilda rapportörer att besöka deras länder,

                              l)

                              att stödja inrättandet av en öppen och inkluderande mellanstatlig förberedande process under ledning av FN:s generalförsamling om ett toppmöte i FN 2020, med anledning av FN:s 75-årsjubileum, där man kommer att överväga en omfattande reform för att förnya och stärka FN,

                              m)

                              att förespråka att det inom FN-systemet upprättas en parlamentarisk församling i syfte att göra de globala styrelseformerna mer demokratiska till sin karaktär, öka deras demokratiska ansvarsskyldighet och öppenhet och göra det möjligt att öka medborgarnas deltagande i FN:s verksamhet och i synnerhet att bidra till det framgångsrika genomförandet av FN:s Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling,

                        Fred och säkerhet

                              n)

                              att uppmana EU och FN att inta kompletterande och förstärkande roller varje gång fred och säkerhet hotas; att inleda ett strukturerat politiskt samarbete mellan EU och FN,

                              o)

                              att främja ett kraftfullare åtagande från medlemsstaterna gällande fred och säkerhet, både på internationell och nationell nivå; att stödja FN:s generalsekreterare i hans arbete med att öka FN:s deltagande i fredsförhandlingar; att uppmana FN att prioritera förebyggande, medling och politiska lösningar på konflikter samtidigt som man tar itu med orsakerna och drivkrafterna bakom dem; att fortsätta att stödja FN:s särskilda sändebuds arbete, insatser och initiativ för en lösning av dessa konflikter; att öka medlemsstaternas stöd för FN:s fredsbevarande och fredsbyggande insatser, framför allt genom att bidra med personal och utrustning, och att stärka EU:s understödjande roll i detta avseende; att öka synligheten för detta stöd och bidrag; att säkerställa att FN:s alla fredsbevarande och fredsbyggande insatser har ett mandat för mänskliga rättigheter och tillräckligt med personal för att utföra denna uppgift,

                              p)

                              att fördjupa samarbetet med FN inom det strategiska partnerskapet för fredsbevarande verksamhet och krishantering; att uppmuntra samarbetet mellan EU och FN inom reformen av säkerhetssektorn; att uppmana FN att göra de fredsbevarande insatserna mer trovärdiga och transparenta genom att inrätta och förstärka effektiva mekanismer för att förhindra möjliga övergrepp från FN-personalens sida och hålla dem ansvariga; att använda en multilateral metod under hela uppdragsprocessen; att förstärka kontakten med lokalsamhällena, och ge dem skydd och hjälp; att säkerställa att skyddet av civilbefolkningen står i centrum för de fredsbevarande mandaten; att stärka stödet till lokala aktörer genom att göra det möjligt för de mest utsatta grupperna att fungera som drivkrafter för förändring och skapa utrymme för att involvera dem i alla faser av det humanitära och fredsbyggande arbetet; att uppmana FN att minska den övergripande miljöinverkan av FN:s fredsbevarande insatser och uppnå förbättrad kostnadseffektivitet och säkerhet samt förbättrat skydd för såväl trupper som för civilbefolkningen i mottagarländerna,

                              q)

                              att betona att globala och regionala hot samt gemensamma globala problem ställer krav på snabbare åtgärder och ansvarighet från hela världssamfundet; att understryka att om en stat inte kan eller vill uppfylla sin skyldighet att skydda övergår denna skyldighet till det internationella samfundet, vilket inbegriper alla permanenta medlemmar i FN:s säkerhetsråd och involverar alla andra stora framväxande ekonomier och utvecklingsländer, och att de som bryter mot internationell rätt därefter kan ställas inför rätta; att stärka de blå hjälmarnas kapaciteter; att uppmana EU att uppmuntra framväxande ekonomier och utvecklingsländer att ansluta sig till det internationella samfundet när det vidtar åtgärder enligt dess skyldighet att skydda,

                              r)

                              att välkomna samarbete mellan EU, FN och andra mellanstatliga organisationer, såsom trepartssamarbetet mellan Afrikanska unionen (AU), EU och FN, och se det som ett verktyg i fråga om att stärka multilateralismen och globala styrelseformer och att ge stöd åt dem som är i behov av internationellt skydd, samtidigt som man säkerställer respekten för mänskliga rättigheter och internationell människorättslagstiftning, och att efterlysa en samordnad insats för kapacitetsuppbyggande av EU, FN och AU i detta avseende,

                              s)

                              att fortsätta att främja en bred definition av begreppet mänsklig säkerhet och skyldigheten att skydda och att ytterligare främja en stor roll för FN i genomförandet av dessa; att ytterligare stärka skyldigheten att skydda som en viktig princip för FN-medlemsstaternas arbete med konfliktlösning, mänskliga rättigheter och utveckling; att fortsätta stödja insatserna för att främja operationaliseringen av skyldigheten att skydda och att stödja FN, så att det även framöver spelar en avgörande roll för att bistå länder vid genomförandet av skyldigheten att skydda, i syfte att upprätthålla de mänskliga rättigheterna, rättsstatsprincipen och internationell humanitär rätt; att erinra om EU:s åtagande att genomföra skyldigheten att skydda samt att förebygga och stoppa människorättskränkningar i samband med övergrepp,

                              t)

                              att använda alla instrument som står till dess förfogande för att se till att statliga och icke-statliga aktörers åtgärder stämmer bättre överens med internationell humanitär rätt; att stödja det arbete som leds av Internationella rödakorskommittén för att inrätta en effektiv mekanism för att förbättra överensstämmelsen med internationell humanitär rätt,

                              u)

                              att på nytt ge uttryck för sitt entydiga fördömande av terrorism och sitt helhjärtade stöd till åtgärder som syftar till att besegra och utplåna terroristorganisationer, i synnerhet Daish/IS, vilka utgör ett tydligt hot mot den regionala och internationella säkerheten; att fortsätta att arbeta med FN:s generalförsamling och FN:s säkerhetsråd för att bekämpa finansieringen av terrorism, med beaktande av parlamentets rekommendation av den 1 mars 2018 (3) och att samarbeta med FN:s generalförsamling för att bekämpa finansieringen av terrorism och bygga upp mekanismer för att identifiera enskilda terrorister och organisationer samt stärka mekanismerna för frysande av tillgångar globalt för att stärka FN:s institut för interregional juridisk forskning (Unicri) i samband med genomförandet och ibruktagande av det globala forumet för terroristbekämpning genom att bygga på det globala initiativet mot gränsöverskridande organiserad brottslighet; att stärka EU:s och FN:s gemensamma insatser i kampen mot de bakomliggande orsakerna till terrorism, särskilt när det gäller att motverka hybridhot och utveckla forskning och kapacitetsuppbyggnad inom it-försvar; att förlita sig på befintliga initiativ som satts igång av lokala partner för att utarbeta, genomföra och utveckla metoder för att motverka radikalisering och rekrytering till terrorism; att intensifiera ansträngningarna att slå ned på rekrytering och bekämpa terroristpropaganda, som sker båda på sociala medier och genom nätverk av radikaliserade hatpredikanter; att stödja åtgärder för att stärka motståndskraften i lokalsamhällen som är sårbara för radikalisering, bland annat genom att ta itu med de ekonomiska, sociala, kulturella och politiska orsaker som leder till detta; att stärka effektiviteten inom det internationella polisiära och rättsliga samarbetet i kampen mot terrorism och gränsöverskridande brottslighet; att främja utbildning som ett verktyg för att förhindra terrorism; att stödja strategier mot radikalisering och för avradikalisering i linje med FN:s handlingsplan för att förhindra våldsbejakande extremism; att ge sitt stöd till ett förstärkt bidrag från EU till FN:s initiativ för kapacitetsuppbyggnad i kampen mot utländska terroriststridande och våldsbejakande extremism,

                              v)

                              att verka för starkare multilaterala åtaganden för att hitta hållbara politiska lösningar på de pågående konflikterna i Mellanöstern och Nordafrika; att fortsätta att stödja FN:s särskilda sändebuds arbete, insatser och initiativ för en lösning på dessa konflikter; att understödja EU:s roll på det humanitära området; att kräva fortsatt humanitärt, finansiellt och politiskt stöd från det internationella samfundet; att hålla dem som gjort sig skyldiga till kränkningar av internationell humanitär rätt och internationell människorättslagstiftning ansvariga och att arbeta för ett omedelbart stopp för våld; att insistera på att en Syrienledd politisk process som syftar till fria och rättvisa val, som stöds och övervakas av FN och hålls på grundval av en ny konstitution, är det enda sättet att uppnå fred i landet; att betona att en vapenvila i hela landet och en fredlig ömsesidigt godtagbar lösning på Syrienkrisen kan uppnås under FN:s ledning och, i enlighet med Genève-kommunikén från 2012 och resolution 2254 (2015) från FN:s säkerhetsråd, med stöd från FN:s särskilda sändebud för Syrien; att med kraft uppmana det internationella samfundet att göra allt som står i dess makt för att kraftfullt fördöma dem som gjort sig skyldiga till krigsbrott och brott mot mänskligheten under konflikten i Syrien; att stödja FN:s generalsekreterares begäran om att inrätta en ny opartisk och oberoende panel för att fastställa vem som ligger bakom anfallen med kemiska stridsmedel i Syrien, eftersom frånvaron av ett sådant organ ökar risken för militär upptrappning; att stödja FN:s initiativ till fredsplan för Jemen och att skyndsamt bemöta den pågående humanitära krisen; att uppmana alla parter att respektera de mänskliga rättigheterna och friheterna för alla medborgare i Jemen, och att framhålla behovet av en förhandlad politisk lösning genom en inkluderande dialog i Jemen,

                              w)

                              att säkerställa att FN:s generalförsamling, tillsammans med EU, tillhandahåller alla positiva instrument för att garantera en varaktig och faktisk tvåstatslösning, baserad på gränserna från 1967 och med Jerusalem som huvudstad för båda staterna, där staten Israel med säkra och erkända gränser och en angränsande självständig, demokratisk och livskraftig palestinsk stat samexisterar sida vid sida i fred och säkerhet,

                              x)

                              att stödja FN:s insatser för att säkra en rättvis och varaktig lösning på Västsaharakonflikten som utgår från det västsahariska folkets rätt till självbestämmande, i enlighet med relevanta FN-resolutioner,

                              y)

                              att fortsatt bemöta de största säkerhetshoten i Sahel, Sahara, området runt Tchadsjön och Afrikas horn i syfte att utrota terrorhotet från grupper anslutna till IS/Daish och al-Qaida samt Boko Haram eller andra närstående terroristgrupper,

                              z)

                              att framhålla kärnenergiavtalet mellan Iran och säkerhetsrådets medlemmar plus Tyskland som en viktig framgång för den internationella diplomatin, i synnerhet EU-diplomatin, och att fortsätta att utöva påtryckningar mot Förenta staterna för att uppnå resultat i samband med det praktiska genomförandet,

                              aa)

                              att fortsätta att uppmana till fullständig respekt för suveränitet, internationellt erkända gränser och territoriell integritet för Georgien, Moldavien och Ukraina, med tanke på överträdelserna av internationell rätt i dessa områden; att stödja och blåsa nytt liv i de diplomatiska ansträngningarna för en fredlig och hållbar lösning av dessa pågående och frusna konflikter; att med kraft uppmana det internationella samfundet att till fullo följa linjen att inte erkänna den olagliga annekteringen av Krim,

                              ab)

                              att stödja diskussionerna mellan Nord- och Sydkorea om en kärnvapennedrustning av Koreahalvön; att uppmana alla internationella aktörer som är involverade att bidra på ett aktivt och positivt sätt till att uppnå detta mål på grundval av en dialog,

                              ac)

                              att eftertryckligen uppmana FN:s generalförsamling och säkerhetsråd att diskutera spänningarna i Sydkinesiska sjön i syfte att uppmana alla berörda parter att slutföra förhandlingarna om en uppförandekod,

                        Agendan för kvinnor, fred och säkerhet

                              ad)

                              att uppmana samtliga medlemsstater att fortsätta ställa sig bakom och genomföra de åtta ovannämnda resolutionerna från FN:s säkerhetsråd som utgör agendan för kvinnor, fred och säkerhet och att inrikta arbetet på att uppnå fullständig jämställdhet och säkerställa kvinnors deltagande, skydd och rättigheter genom hela konfliktcykeln – från förebyggandet av konflikter till återuppbyggnaden efter konflikter, samtidigt som man antar en metod som utgår från offren för att minska ytterligare skador på kvinnor och flickor som drabbas direkt av konflikter,

                              ae)

                              att påminna om att kvinnors deltagande i fredsprocessen fortsätter att vara en av de minst uppfyllda aspekterna i agendan för kvinnor, fred och säkerhet, trots att kvinnor är de främsta offren för säkerhetskriser, politiska kriser och humanitära kriser; att betona att FN:s säkerhetsråds resolution 1325 om kvinnor, fred och säkerhet inte har uppnått sitt huvudmål att skydda kvinnor och avsevärt öka deras deltagande i politiska processer och beslutsprocesser; att påminna om att jämställdhet mellan kvinnor och män är en grundprincip för Europeiska unionen och dess medlemsstater, och att främjandet av jämställdhet är ett av unionens huvudmål; att fortsätta att främja jämställdhet och icke-diskriminering mellan könen, och att aktivt främja stöd till ytterligare åtgärder för att motverka kränkningar av hbti-personers rättigheter; att göra de mest utsatta grupperna delaktiga på alla nivåer av beslutsfattandet och i alla processer,

                              af)

                              att påminna om att väpnade konflikter gör både män och kvinnor sårbara, men att kvinnor löper större risk att utsättas för ekonomiskt och sexuellt utnyttjande, tvångsarbete, att fördrivas och att gripas samt att utsättas för sexuellt våld som exempelvis våldtäkt som används som krigstaktik och utgör en krigsförbrytelse; att säkerställa säker läkarvård för personer som utsatts för krigsvåldtäkter; att uppmana till förstärkt skydd för minderåriga, kvinnor, flickor och äldre i konflikter, särskilt mot sexuellt våld, och barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, samt till förstärkt skydd för män och pojkar som faller offer, eftersom de faktiska siffrorna om dessa i konfliktdrabbade miljöer kraftigt underskattas enligt WHO och internationella studier (4); att eftertryckligen uppmana alla FN-medlemsstater att tillgängliggöra alla nödvändiga ekonomiska och mänskliga resurser för att bistå befolkningen i konfliktområden,

                              ag)

                              att uppmana FN att inrätta effektiva förfaranden för att rapportera misstankar om eller bevis för övergrepp, bedrägeri, korruption eller missförhållanden med koppling till verksamhet som utförs av FN:s militära och civila personal under fredsbevarande uppdrag och att hantera dessa fall genom specifika utredningar inom fastställda tidsramar; att skyndsamt förändra det faktum att rättsliga åtgärder avseende påstådda övergrepp i nuläget fortfarande är helt frivilliga och är beroende av det land som bidrar med trupper; att skyndsamt hantera alla aspekter i FN:s utvärderingsrapport av den 15 maj 2015 om insatser för verkställighet och korrigerande åtgärder avseende sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp som begåtts av FN-personal och annan personal vid fredsbevarande insatser utan dröjsmål och att hålla förövarna ansvariga; att utreda, åtala och döma all militär och civil personal som har begått sexuella våldshandlingar utan dröjsmål och med största beslutsamhet; att uppmuntra vidareutbildning av FN:s fredsbevarande personal om det internationella protokollet om dokumentation och utredning av sexuellt våld i konflikter för att främja sakkunskap i frågor som rör sexuellt våld,

                              ah)

                              att stödja och stärka internationella insatser genom FN för att säkerställa jämställdhetsanalys och integrering av mänskliga rättigheter i FN:s hela verksamhet, framför allt vid fredsbevarande insatser, humanitära insatser, återuppbyggnad efter konflikter och försoningsprocesser; att ta fram indikatorer och tillämpa verktyg för övervakning för att mäta framstegen i fråga om kvinnors delaktighet i uppbyggnaden av fred och säkerhet, inklusive i fredsbevarande insatser, och se till att ansvar utkrävs, liksom att arbeta tillsammans med samhällena, och att säkerställa förbättrade kulturer och beteenden som också är i linje med FN:s generalsekreterares högnivåpanel om kvinnors ekonomiska egenmakt; att säkerställa att genomförandet av agendan för kvinnor, fred och säkerhet inbegriper tillräcklig finansiering och stöd för att göra kvinnor till en central del i alla insatser i syfte att ta itu med globala utmaningar, bland annat tilltagande våldsbejakande extremism, konfliktförebyggande och medling, humanitära kriser, fattigdom, klimatförändringar, migration, hållbar utveckling, fred och säkerhet,

                              ai)

                              att stödja och stärka internationella insatser genom FN för att få slut på utnyttjandet av barn i väpnade konflikter och hantera konsekvenserna av konflikter och situationer efter konflikter för flickor på ett mer effektivt sätt; att stödja den roll som spelas av FN:s arbetsgrupp för barn i väpnade konflikter för att fördjupa stödet till unga krigsdrabbade människor och att stödja FN:s kampanj ”Barn, inte soldater” i syfte att sätta stopp för att väpnade regeringsstyrkor och icke-statliga aktörer rekryterar och utnyttjar barn i konflikter,

                              aj)

                              att upprätthålla åtagandet med FN för en effektiv uppföljning och ett effektivt genomförande av initiativet ”Spotlight” som syftar till att sätta stopp för alla former av våld mot kvinnor och flickor,

                        Förebyggande av konflikter samt medling

                              ak)

                              att tillhandahålla alla resurser för att proaktivt stödja FN:s generalsekreterares prioriteringar avseende förebyggande av konflikter samt medling (5), genom initiativ såsom inrättandet av en rådgivande styrelse på hög nivå om medling, och i linje med prioriteringarna för FN:s särskilda politiska uppdrag och verktygen för FN:s fond för fredsbyggande insatser; att se till att de mänskliga rättigheterna får en central plats i strategierna för konfliktförebyggande och medling,

                              al)

                              att stärka den operativa delen av EU:s och FN:s prioriteringar för förebyggande och minskning av konflikter, bland annat genom att se till att det finns erfarna medlare och medlingsrådgivare, däribland kvinnliga sändebud och högre tjänstemän, och att säkerställa en effektivare samordning av FN:s politiska, humanitära och säkerhetsrelaterade verktyg samt utvecklingsverktyg,

                              am)

                              att beakta att kvinnor är klart underrepresenterade i samband med fredsförhandlingar, där viktiga beslut om återhämtning efter konflikter och styrning fattas, trots det faktum att när kvinnor har en tydlig roll i fredsprocesser är sannolikheten att ett avtal varar i minst två år 20 % högre, och sannolikheten att ett avtal varar i minst 15 år 35 % högre,

                              an)

                              att ge ett starkt stöd till agendan för ungdomar, fred och säkerhet och dess mål att ge unga en tydligare röst i beslutsfattandet på lokal, nationell, regional och internationell nivå; att i detta avseende stödja inrättandet av mekanismer som skulle göra det möjligt för unga att delta på ett meningsfullt sätt i fredsprocesser,

                              ao)

                              att stärka samarbetet ytterligare mellan EU och FN när det gäller att ta fram instrument för att hantera återkommande problem som rör valrelaterat våld, bland annat genom att bygga vidare på den erfarenhet som ledamöter från Europaparlamentet har fått från valobservatörsuppdrag och med hjälp av parlamentariska dialoger med politiska partier före valet, så att valen i de länder som försöker stärka sina demokratiska förfaranden kan bli mer trovärdiga, och för att sända en tydlig signal till dem som försöker missbruka systemet,

                              ap)

                              att erinra om det betydande bidraget från EU (externa finansieringsinstrument) till FN-systemet, som inbegriper världsfred, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och utvecklingsagendan,

                              aq)

                              att ge sitt starka stöd till generalsekreterarens förslag om att göra FN:s utvecklingssystem mer effektivt och att formulera en stödjande ståndpunkt med avseende på den föreslagna finansieringspakten i utbyte mot ökad effektivitet, transparens och ansvarighet,

                        Icke-spridning, vapenkontroll och nedrustning

                              ar)

                              att systematiskt stödja FN:s samtliga åtgärder som rör nedrustning, förtroendeskapande, icke-spridning och motverkande av spridning av massförstörelsevapen, inklusive utveckling, framställning, förvärv, lagring, kvarhållande, överföring eller användning av kemiska vapen av en fördragsslutande part eller icke-statlig aktör,

                              as)

                              att uttrycka oro över urholkningen av det befintliga systemet för vapenkontroll och nedrustning och dess rättsliga instrument; att stödja alla insatser för att få tillbaka agendan för vapenkontroll och nedrustning på rätt väg, även genom att återuppliva nedrustningskonferensen; att främja icke-spridning av kärnvapen med hjälp av översynsprocessen 2020 genom att utan dröjsmål sätta fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar i kraft; att arbeta för att verkställa konventionen om kemiska vapen; att på nytt bekräfta åtagandet att uppfylla konventionens mål och att uppmuntra samtliga FN-medlemsstater att ratificera eller ansluta sig till den; att stärka Organisationen för förbud mot kemiska vapen och dess arbete genom att säkerställa att den har lämpliga finansiella resurser och personal för att uppfylla dess mål; att säkerställa att i fall där det rapporteras om att kemiska vapen har använts ska förövarna ställas inför rätta; att säkerställa ansvarsskyldighet för överträdelser av fördrag om nedrustning och vapenkontroll genom de befintliga vapenkontrollmekanismerna nedrustningsinstrumenten; att stödja fördraget om förbud mot kärnvapen som 2017 fick stöd av 122 FN-medlemsstater och att arbeta för att detta fördrag ska undertecknas och ratificeras av samtliga FN-medlemsstater; att skyndsamt driva på kärnvapennedrustningen på både regional och global nivå i linje med parlamentets resolution av den 27 oktober 2016 (6) där man uppmanar samtliga EU-medlemsstater att stödja FN:s konferens för att förhandla om ett rättsligt bindande instrument för ett kärnvapenförbud; att stödja FN:s ansträngningar att förhindra att icke-statliga aktörer och terroristgrupper utvecklar, tillverkar, förvärvar eller överför massförstörelsevapen och deras bärare; att insistera på fullständig efterlevnad av fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen, konventionen om kemiska vapen och konventionen om biologiska vapen,

                              at)

                              att till fullo genomföra vapenhandelsfördraget och att uppmuntra samtliga FN-medlemsstater att ratificera eller ansluta sig till det,

                              au)

                              att verka för effektivare åtgärder mot avledning av och olaglig handel med vapen och ammunition, inklusive handeldvapen och lätta vapen, i synnerhet genom att ta fram ett system för spårning av vapen; att kräva att FN:s medlemmar aktivt vidtar åtgärder för global nedrustning och för att förhindra kapprustning,

                              av)

                              att särskilt uppmärksamma de tekniska framstegen på området för beväpning av robotar, i synnerhet beväpnade robotar och drönare, och deras överensstämmelse med internationell rätt; att inrätta rättsliga ramar för drönare och beväpnade robotar i linje med befintlig internationell humanitär rätt i syfte att förhindra att stater och icke-statliga aktörer missbrukar denna teknik för olaglig verksamhet; att arbeta för att effektiva förhandlingar ska inledas om förbudet mot drönare och beväpnade robotar, vilka gör det möjligt att genomföra attacker utan mänsklig inblandning; att främja en rättslig ram som utgår från FN och som kräver att användningen av beväpnade drönare måste respektera internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning; att med kraft fördöma de utbredda brotten mot de mänskliga rättigheterna och kränkningarna av internationell humanitär rätt; att efterlysa ökat skydd av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i alla uttrycksformer, även i samband med ny teknik; att arbeta för ett internationellt förbud mot vapensystem vars användning av våld inte styrs av människan, vilket parlamentet har efterfrågat vid flera tillfällen, och att inom ramen för relevanta sammanträden på FN-nivå skyndsamt ta fram och anta en gemensam ståndpunkt om autonoma vapensystem samt att tala med en röst vid relevanta forum och agera i enlighet därmed,

                              aw)

                              att uppmuntra FN:s samtliga medlemsstater att underteckna och ratificera konventionen om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring,

                              ax)

                              att med beaktande av FN:s miljöförsamlings resolution UNEP/EA.3/Res.1 och FN:s människorättsråd resolution 34/20 arbeta för ett förtydligande och en utveckling av skyldigheter efter konflikter gällande sanering och hantering av den kontaminering som följer av användningen av vapen med utarmat uran samt stöd till de samhällen som drabbats av användningen av sådana vapen,

                        Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen

                              ay)

                              att påminna om att de mänskliga rättigheterna är odelbara, ömsesidigt beroende av varandra och sammanlänkade; att i syfte att motverka en negativ utveckling uppmana EU och FN att inte bara kraftfullt fördöma den oroande globala utvecklingen mot en marginalisering och ett undertryckande av de mänskliga rättigheterna och demokratin, också i fråga om utrymmet för det civila samhället, utan att även effektivt utnyttja de rättsliga instrument som står till förfogande, särskilt artikel 2 i EU:s associeringsavtal med tredjeländer, när så är lämpligt; att uppmana samtliga FN-medlemsstater att ratificera och effektivt genomföra alla grundläggande FN-konventioner om mänskliga rättigheter, bland annat FN:s konvention mot tortyr och det fakultativa protokollet till denna, de fakultativa protokollen till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, genom att fastställa klagomåls- och utredningsmekanismer, och att följa rapporteringsskyldigheterna enligt dessa instrument och åtagandet att samarbeta i god tro med FN:s människorättsmekanismer; att uppmärksamma det globala bakslaget mot människorättsförsvarare och förespråkare av demokratisering,

                              az)

                              att se till att reformer på människorättsområdet fortsätter att vara helt integrerade i FN:s tre reformpelare; att stödja integrationen av mänskliga rättigheter i FN:s arbete,

                              ba)

                              att främja friheterna för deister och teister och människor som betraktar sig som ateister, agnostiker, humanister och fritänkare,

                              bb)

                              att fortsatt vara en förkämpe för religions- och trosfrihet; att kräva större ansträngningar för att skydda rättigheterna för religiösa och andra minoriteter; att efterlysa ökat skydd för religiösa minoriteter mot förföljelse och våld; att efterlysa ett upphävande av de lagar som kriminaliserar hädelse eller avfällighet och som används som förevändning för förföljelse av religiösa minoriteter och icke-troende; att stödja det arbete som uträttas av den särskilda rapportören om religions- och trosfrihet; att aktivt arbeta för ett FN-erkännande av det folkmord på religiösa och andra minoriteter som begås av IS/Daish och för ett hänskjutande till Internationella brottmålsdomstolen av fall som misstänks utgöra brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser och folkmord.

                              bc)

                              att uppmuntra FN:s människorättsråd att övervaka respekten för mänskliga rättigheter i dess egna medlemsstater för att undvika tidigare misstag, såsom att bevilja medlemskap till länder som kraftigt kränker de mänskliga rättigheterna och dem som antar antisemitiska politiska ståndpunkter,

                              bd)

                              att uppmuntra alla FN-medlemsstater att säkerställa att deras medborgare till fullo kan involveras i politiska, sociala och ekonomiska processer – inklusive religions- eller trosfrihet – utan diskriminering,

                              be)

                              att uppmana alla nationella och internationella myndigheter att snarast möjligt anta bindande instrument som syftar till ett effektivt skydd av de mänskliga rättigheterna och se till att alla nationella och internationella skyldigheter som härrör från internationella bestämmelser fullt ut efterlevs, att på nytt framhålla vikten av FN:s råd för mänskliga rättigheter, att påminna om generalförsamlingens skyldighet – när medlemmarna i FN:s råd för mänskliga rättigheter utses – att beakta huruvida kandidaterna respekterar främjande och skydd av mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen och demokrati; att efterlysa tydliga kriterier baserade på resultat inom området mänskliga rättigheter för medlemskap i FN:s råd för mänskliga rättigheter,

                              bf)

                              att notera att parlamentet djupt beklagar Förenta staternas beslut att lämna FN:s råd för mänskliga rättigheter; att notera att parlamentet påminner om EU:s deltagande i och stöd för detta oumbärliga organ för mänskliga rättigheter och uppmanar Förenta staternas administration att ompröva sitt beslut,

                              bg)

                              att eftertryckligen uppmana alla stater, även EU-medlemsstaterna, att utan dröjsmål ratificera det fakultativa protokollet till den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, genom vilket det inrättas en klagomåls- och utredningsmekanism.

                              bh)

                              att arbeta tillsammans med samtliga FN-medlemsstater för att respektera yttrandefriheten, i enlighet med artikel 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, och att framhålla vikten av fri press och media i ett hälsosamt samhälle och varje medborgares roll i detta samhälle; att betona vikten av mediefrihet, mediemångfald, medias oberoende och säkerhet för journalister för att möta de nya utmaningarna; att inleda en diskussion om att hitta rätt balans mellan skyddet av mediefrihet och yttrandefrihet och kampen mot oriktiga uppgifter; att sträva efter att skydda journalister som arbetar med korruptionsfall och vars liv är i fara,

                              bi)

                              att upprätthålla ett starkt engagemang för att verka för att dödsstraffet avskaffas i hela världen; att fortsätta att förespråka nolltolerans för dödsstraffet; att efterlysa ett moratorium för dödsstraffet och fortsatt verka för ett avskaffande av det överallt; att fördöma det ökade antalet dödsdomar för narkotikarelaterade brott och begära att användningen av dödsstraff och summariska avrättningar ska förbjudas för sådana brott,

                              bj)

                              att stödja och stärka internationella insatser genom FN för att säkerställa jämställdhetsanalys samt integrering av jämställdhet och mänskliga rättigheter i FN:s samtliga verksamheter; att kräva att alla former av våld mot och diskriminering av kvinnor och flickor utrotas, bland annat genom att man beaktar diskriminering på grund av könsidentitet; att hävda och skydda rättigheterna för homo-, bi-, trans- och intersexuella personer (hbti-personer), och att begära att lagstiftning i FN-medlemsstater som kriminaliserar människor på grund av deras sexuella läggning eller könsidentitet ska upphävas; att uppmuntra säkerhetsrådet att behandla och förstärka hbti-personers rättigheter ytterligare,

                              bk)

                              att stärka rollen för Internationella brottmålsdomstolen och det internationella straffrättssystemet i syfte att främja ansvarsskyldighet och sätta stopp för straffriheten; att ge Internationella brottmålsdomstolen ett starkt diplomatiskt, politiskt och ekonomiskt stöd; att uppmana alla FN-medlemsstater att ansluta sig till Internationella brottmålsdomstolen genom att ratificera och genomföra Romstadgan och att uppmuntra en ratificering av Kampalaändringarna; att uppmana de FN-medlemsstater som drar sig ur Internationella brottmålsdomstolen att ompröva sitt beslut; att stödja Internationella brottmålsdomstolen som en viktig institution för att ställa förövare inför rätta och hjälpa offer att uppnå rättvisa och att uppmuntra en kraftfull dialog och samarbete mellan Internationella brottmålsdomstolen, FN och dess organ och FN:s säkerhetsråd,

                              bl)

                              att kraftfullt fördöma alla juridiska trakasserier, gripanden, mord, hot och skrämseltaktiker som drabbar människorättsförsvarare runt om i världen när de utför sitt legitima människorättsarbete; att kräva internationella ansträngningar och att uppmana FN:s medlemsstater att anta strategier för att för att ge människorättsförsvarare i riskzonen skydd och stöd och göra det möjligt för dem att utföra sitt arbete; att anta en politik som systematiskt och otvetydigt fördömer dödandet av människorättsförsvarare och alla försök att utsätta dem för alla former av våld, förföljelser, hot, trakasserier, försvinnanden, frihetsberövande eller godtyckliga gripanden; att fördöma dem som begår eller tolererar sådana grymheter och att utöka offentlig diplomati för att fullt ut stödja människorättsförsvarare; att understryka att människorättsförsvarare och aktivister från det civila samhället ingår bland de centrala aktörerna inom hållbar utveckling; att uppmana FN:s medlemsstater att anta strategier för att ge skydd och stöd till människorättsförsvarare i riskzonen; att erkänna att människorättsförsvarare som arbetar med miljö- och markfrågor samt med ursprungsbefolkningarnas rättigheter har utsatts för allt mer hot,

                              bm)

                              att med beaktande av det europeiska regelverket på området bekämpning av korruption åta sig att främja korruptionsbekämpande åtgärder och verka för att dessa i högre grad integreras i FN:s program,

                              bn)

                              att begära att EU och dess medlemsstater arbetar med partner för att genomföra FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter genom att be alla länder, inklusive EU-medlemsstaterna, att ta fram och genomföra nationella handlingsplaner som förpliktar företag att respektera mänskliga rättigheter; att upprepa sin uppmaning till EU och dess medlemsstater att aktivt och konstruktivt delta i utarbetandet, så snart som möjligt, av ett rättsligt bindande internationellt instrument som i internationell människorättslagstiftning reglerar den verksamhet som bedrivs av transnationella företag och andra företag i syfte att förebygga, utreda och åtgärda kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt att se till att det finns tillgång till rättsmedel när kränkningar förekommer; att stödja ett bindande FN-fördrag om företag och mänskliga rättigheter i syfte att säkerställa företagens ansvarsskyldighet; att i detta sammanhang välkomna det arbete som utförts av FN:s arbetsgrupp för företag och mänskliga rättigheter och att påminna FN, EU och dess medlemsstater om att arbeta konstruktivt för att skynda på dessa förhandlingar och att ta itu med de återstående EU-relaterade problemen,

                              bo)

                              att öka sina ansträngningar inom ramen för den internationella alliansen för tortyrfri handel, som EU initierat tillsammans med regionala partner; att inrätta en internationell fond för att hjälpa länder att ta fram och genomföra lagstiftning som förbjuder handel med varor som kan användas för tortyr och dödsstraff; att stödja inrättandet av ett internationellt instrument för att förbjuda handel med sådana varor, genom att utgå från erfarenheterna av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 om denna fråga,

                              bp)

                              att säkerställa att kvinnor har rätt till familjeplanering och samtliga allmänna och universella rättigheter gällande sexuell och reproduktiv hälsa, inklusive moderna preventivmedel och säkra och lagliga aborter; att understryka att allmän tillgång till hälsa, framför allt sexuell och reproduktiv hälsa och därmed sammanhängande rättigheter, är en grundläggande mänsklig rättighet, och därigenom motverka munkavleregeln som återinfördes av Förenta staternas regering i början av 2017,

                              bq)

                              att stödja ett människorättsinriktat synsätt på funktionsnedsättning i risksituationer i linje med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning,

                              br)

                              att beakta att romer är bland de mest diskriminerade minoriteterna i världen och att diskrimineringen håller på att förvärras i flera länder; att påminna om att romer lever på alla kontinenter och att detta därför är en global fråga; att uppmana FN att utnämna en särskild föredragande för frågor som rör romer för att öka medvetenheten och säkra att FN:s program också når romerna,

                              bs)

                              att be FN:s medlemsstater, däribland EU-medlemsstaterna, att verkställa rekommendationerna från FN:s särskilda rapportör om nutida former av rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och därmed sammanhängande intolerans,

                        Globala pakter om migration och flyktingar

                              bt)

                              att fullt ut stödja de FN-ledda ansträngningarna för att förhandla fram två globala pakter om migration och flyktingar, som utgår från New York-deklarationen om flyktingar och migranter från september 2016, för att utforma effektivare internationellt åtgärder för att hantera problemet och motsvarande process för att utveckla ett system för global styrning, för att förbättra samordningen gällande internationell migration, människors rörlighet, omfattande förflyttningar av flyktingar och utdragna flyktingsituationer, och för att inrätta hållbara lösningar och metoder för att tydligt slå fast vikten av att skydda flyktingars och migranters rättigheter; att uppmana EU:s medlemsstater att enas bakom en sådan ståndpunkt och att aktivt försvara och driva på förhandlingarna om dessa viktiga frågor; att påminna om att i målen för hållbar utveckling, som ingår i FN:s Agenda 2030, erkänns att planerade och välhanterade migrationspolitiska åtgärder kan bidra till att uppnå hållbar utveckling och tillväxt för alla samt minska ojämlikheterna inom och mellan staterna,

                              bu)

                              att verka för ambitiösa och väl avvägda bestämmelser som möjliggör ett effektivare internationellt samarbete och en mer rättvis och förutsägbar global ansvarsfördelning vid hanteringen av migrationsförflyttningar och tvångsförflyttningar, genom att säkerställa tillräckligt stöd till flyktingar världen över,

                              bv)

                              att stödja alla ansträngningar för att säkerställa ett kraftfullt och kontinuerligt stöd till utvecklingsländer som tar emot ett stort antal flyktingar och att se till att flyktingarna erbjuds hållbara lösningar, bland annat möjligheter att bli självförsörjande och integreras i de samhällen där de bor; att påminna om att genomförandet av den globala pakten är ett unikt tillfälle att stärka kopplingen mellan humanitärt bistånd och utvecklingspolitik,

                              bw)

                              att se till att de globala pakterna är inriktade på människor och mänskliga rättigheter och tillhandahåller långsiktiga, hållbara och heltäckande åtgärder som gynnar samtliga berörda parter; att särskilt uppmärksamma migranter i utsatta situationer, såsom barn, kvinnor i riskzonen, offer för människohandel och personer med funktionsnedsättning, och andra grupper i riskzonen, bland annat hbti-personer, och att betona vikten av att utforma migrationspolitiken från ett intersektionellt perspektiv för att bemöta deras särskilda behov; att betona behovet av att utveckla ett heltäckande, förnyat och övergripande könsperspektiv för ett gemensamt internationellt bemötande av flyktingar som tar itu med kvinnors behov av särskilt skydd, även genom att bekämpa våld mot kvinnor, och som stärker kvinnors förmågor och färdigheter i återuppbyggnaden och försoningen; att uppmana FN:s medlemsstater att göra ett fristående åtagande att främja jämställdhet mellan kvinnor och män samt kvinnors och flickors egenmakt som en central del av den globala pakten, i linje med mål 5 för hållbar utveckling,

                              bx)

                              att kräva större ansträngningar för att förhindra irreguljär migration och bekämpa smuggling av och handel med människor, i synnerhet genom bekämpning av kriminella nätverk med hjälp av ett tidigt och effektivt utbyte av relevanta underrättelseuppgifter; att förbättra metoderna för att identifiera och skydda offer och att stärka samarbetet med tredjeländer i syfte att spåra, beslagta och återvinna vinning av brottslig verksamhet i denna sektor; att på FN-nivå insistera på vikten av att ratificera och till fullo genomföra FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet och tilläggsprotokollen mot människosmuggling land-, luft- och sjövägen och för att förebygga, bekämpa och bestraffa handel med människor, särskilt kvinnor och barn,

                              by)

                              att säkerställa att man särskilt uppmärksammar flyktingar och asylsökande som är kvinnor och som utsätts för flera olika former av diskriminering och är mer utsatta för sexuellt och könsrelaterat våld såväl i deras ursprungsländer som under deras resor till säkrare platser; att påminna om att asylsökande som är kvinnor och flickor har specifika behov och bekymmer som skiljer sig från mäns, vilket kräver att genomförandet av all asylpolitik och alla asylförfaranden tar hänsyn till jämställdhetsperspektivet och individen; att efterlysa en förstärkning av systemen för skydd av barn och att stödja konkreta åtgärder i flykting- och migrantbarnens bästa intresse, på basis av konventionen om barnets rättigheter,

                              bz)

                              att ta itu med det utbredda fenomenet statslöshet som utgör en akut utmaning för de mänskliga rättigheterna; att säkerställa att denna fråga behandlas på lämpligt sätt under de aktuella förhandlingarna om den globala pakten,

                              ca)

                              att fortsätta och stärka det stöd, inbegripet finansiellt stöd, som ges till FN:s flyktingkommissariat inom ramen för dess internationella uppdrag att skydda flyktingar, även från kriminella gäng och personer som är involverade i handel med och smuggling av människor i ursprungs- och transitländer,

                              cb)

                              att bistå länderna inom det östliga partnerskapet i att hantera problem som de har stått inför till följd av massiva interna tvångsförflyttningar från konfliktområden, och att agera bestämt för att skydda och återupprätta fördrivna personers rättigheter, inbegripet rätten till återvändande, egendomsrättigheter och rätten till personlig säkerhet,

                              cc)

                              att fortsätta att betona att det är absolut nödvändigt med utbildning för flickor och kvinnor för att skapa ekonomiska möjligheter,

                              cd)

                              att upprepa sin allvarliga oro för att hundratusentals internflyktingar och flyktingar som har flytt från sina födelseländer i samband med utdragna konflikter fortfarande är på flykt och att på nytt bekräfta alla internflyktingars och flyktingars rätt att återvända till sina ursprungsorter på ett säkert och värdigt sätt,

                              ce)

                              att framhålla nödvändigheten av att tillhandahålla särskild finansiering för kvinnors deltagande i det internationella beslutsfattandet,

                        Utveckling

                              cf)

                              att genomföra FN:s ambitiösa Agenda 2030 för hållbar utveckling och dess 17 mål för hållbar utveckling; att understryka EU:s ledande roll i den process som ledde fram till antagandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling och Addis Abeba-handlingsplanen; att vidta konkreta åtgärder för att säkerställa ett effektivt genomförande av FN:s Agenda 2030 och Addis Abeba-agendan som viktiga instrument för utveckling; att säkerställa att EU och FN fortsätter att spela en viktig roll i genomförandet av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling för att utrota fattigdomen och skapa gemensamt välstånd, motarbeta ojämlikheter, skapa en säkrare och mer rättvis värld och bekämpa klimatförändringar och skydda naturmiljön,

                              cg)

                              att vidta konkreta åtgärder för att säkerställa ett effektivt genomförande av FN:s Agenda 2030 och samtliga 17 mål för hållbar utveckling som viktiga verktyg för förebyggande och hållbar utveckling; att uppmuntra och stödja länder när det gäller att ta egenansvar och upprätta nationella ramverk i syfte att uppnå de 17 målen för hållbar utveckling; att uppmuntra FN:s medlemsstater att omorientera sina budgetar mot FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling; att upprepa att EU fortfarande är världens största givare av utvecklingsbistånd med 75,7 miljarder euro i donationer, och att uppmuntra den fortsätta utvecklingen av EU:s gemensamma stöd genom att stödja medlemsstaternas fortlöpande ansträngningar för att främja fred, välstånd och hållbar utveckling i hela världen; att uppmuntra FN-medlemsstaterna att fullgöra sina åtaganden i fråga om utvecklingsbistånd och att efterlysa en stabil ram av indikatorer samt användningen av statistiska uppgifter för att bedöma situationen i utvecklingsländerna, övervaka framstegen och sörja för ansvarsskyldighet; att fortsätta sina insatser för att uppnå konsekvent politik för utveckling i alla EU-strategier, vilket är avgörande för att uppnå målen för hållbar utveckling, och att även på FN-nivå arbeta för mer konsekvent politik i enlighet med mål 17,

                        Klimatförändringar och klimatdiplomati

                              ch)

                              att bekräfta EU:s åtagande avseende Parisavtalet, uppmuntra samtliga FN-medlemsstater att ratificera avtalet och genomföra det på ett effektivt sätt och betona att Parisavtalet måste genomföras på global nivå av samtliga FN-medlemsstater; att på nytt bekräfta behovet av en ambitiös klimatpolitik för EU och dess beredvillighet att förbättra de befintliga nationellt fastställda bidragen, inbegripet för EU, för 2030, samt behovet av att i tid utveckla en långsiktig strategi för 2050 och att stödja alla initiativ i denna riktning; att arbeta för mer effektiva åtgärder för miljömässig hållbarhet, särskilt i kampen mot klimatförändringarna genom att främja internationella åtgärder och insatser för att bevara och förbättra kvaliteten på miljön och för en hållbar förvaltning av naturresurserna; att höja vår ambitionsnivå ytterligare gällande utsläppsbegränsningar och att framhålla EU:s roll som en global ledare med avseende på klimatåtgärder,

                              ci)

                              att på nytt framhålla att klimatåtgärder är en central prioritering för Europeiska unionen; att se till att EU behåller sitt ledarskap i kampen mot klimatförändringarna och fortsätter att samarbeta med FN på detta område; att uppmana alla FN-medlemsstater att upprätthålla Parisavtalet och att skyndsamt genomföra de beslut som fattades vid FN:s klimatkonferens 2016; att öka ansträngningarna för att på nytt få Förenta staterna att delta i multilateralt samarbete om klimatförändringar,

                              cj)

                              att vara en proaktiv partner i samtliga FN-insatser för att främja globala partnerskap och samarbete på området utmaningar med anknytning till klimatförändringarna, och att betona att klimatet kan vara en utgångspunkt för diplomatiska förbindelser med partner med vilka andra punkter på dagordningen är mycket omtvistade, och därigenom erbjuda en möjlighet att stärka stabiliteten och freden,

                              ck)

                              Att trappa upp sina klimatdiplomatiska ansträngningar genom att utveckla en övergripande strategi för klimatdiplomati och integrera klimatåtgärder i alla områden för EU:s yttre åtgärder, bland annat handel, utvecklingssamarbete, humanitärt bistånd samt säkerhet och försvar, genom att ta hänsyn till att ett miljömässigt ohållbart system skapar instabilitet; att bilda en stark allians av länder och aktörer som kommer att fortsätta att stödja och bidra till målen om att begränsa den globala uppvärmningen till en bra bit under 2 oC, samtidigt som man fortsätter ansträngningarna för att begränsa temperaturökningen till 1,5 oC,

                              cl)

                              att påminna om att klimatförändringarnas effekter upplevs olika av kvinnor och män; att understryka att kvinnor är mer utsatta och löper större risker och utsätts för fler bördor av olika skäl, allt från ojämlik tillgång till resurser, utbildning, jobbmöjligheter och markrättigheter, till sociala och kulturella normer; att betona att detta bör återspeglas i enlighet därmed; att säkerställa att kvinnor spelar en central roll i arbetet med att ta fram lösningar för minskning och anpassning till klimatförändringar, inklusive internationella klimatförhandlingar, i syfte att ta fram genusmedvetna insatser för att ta itu med underliggande ojämlikheter,

                              cm)

                              att påminna om att i situationer där kvinnor har begränsad tillgång till och kontroll över produktionsmedel och begränsade rättigheter har de färre möjligheter att utforma beslut och påverka politiken, vilket har erkänts officiellt sedan den trettonde partskonferensen om klimatfrågor (COP 13) i Bali 2007,

                              cn)

                              att arbeta nära med små östater och andra länder som står inför klimatförändringarnas mest allvarliga konsekvenser för att säkerställa att deras röst och deras behov beaktas i de olika FN-forumen,

                              co)

                              att inleda en offentlig och omfattande debatt med alla FN-medlemsstater avseende vikten av att respektera konstitutionella begränsningar för presidentmandat världen över.

                  2.

                  Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter, Europeiska utrikestjänsten och kommissionen samt för kännedom till Förenta nationernas generalförsamling och generalsekreterare.

         (1)  Antagna texter, P8_TA(2017)0304.

         (2)  Antagna texter, P8_TA(2017)0493.

         (3)  Europaparlamentets rekommendation av den 1 mars 2018 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om att strypa jihadisternas inkomstkällor – åtgärder mot finansiering av terrorism, Antagna texter, P8_TA(2018)0059.

         (4)  Världshälsoorganisationen, World Report on Violence and Health, Genève, 2002, s. 154; Förenta nationernas kontor för samordning av humanitära frågor, Discussion paper 2: The Nature, Scope and Motivation for Sexual Violence Against Men and Boys in Armed Conflict, som lades fram vid kontorets forskningsmöte om användningen av sexuellt våld i väpnade konflikter: fastställande av var det saknas forskning för att utforma mer effektiva insatser (den 26 juni 2008).

         (5)  I enlighet med generalsekreterarens första uttalande inför FN:s säkerhetsråd den 10 januari 2017.

         (6)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 202.