title: EFTAs övervakningsmyndighets rekommendation nr 54/04/KOL av den 30 mars 2004 om ett samordnat program för offentlig kontroll av livsmedel för 2004

text:
               6.10.2005

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 260/12

         EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHETS REKOMMENDATION

   nr 54/04/KOL
   av den 30 mars 2004
   om ett samordnat program för offentlig kontroll av livsmedel för 2004
   EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), särskilt artikel 109 och protokoll 1 till detta,
   med beaktande av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol, särskilt artikel 5.2 b och protokoll 1 till detta,
   med beaktande av den rättsakt som det hänvisas till i punkt 50 i kapitel XII i bilaga II till EES-avtalet, (rådets direktiv 89/397/EEG av den 14 juni 1989 om officiell kontroll av livsmedel) (1) i dess senaste lydelse enligt protokoll 1 till detta, särskilt artikel 14.3 i detta direktiv,
   efter samråd med Eftas livsmedelskommitté som bistår Eftas övervakningsmyndighet, och
   av följande skäl:

               (1)

               För att Europeiska ekonomiska samarbetsområdet skall fungera väl är det nödvändigt att upprätta samordnade program för livsmedelskontroll inom EES för att förbättra det harmoniserade genomförandet av EES-staternas offentliga kontroll.

               (2)

               I sådana program bör tyngdpunkten ligga på efterlevnad av livsmedelslagstiftningen enligt EES-avtalet, vilken framför allt utformats till att skydda folkhälsan och konsumentintressen och garantera god handelssed.

               (3)

               Enligt artikel 3 i den rättsakt som det hänvisas till i punkt 54n i kapitel XII i bilaga II till EES-avtalet (rådets direktiv 93/99/EG av den 29 oktober 1993 om ytterligare åtgärder för offentlig kontroll av livsmedel) (2) måste de laboratorier som avses i artikel 7 i direktiv 89/397 uppfylla kriterierna som fastställs i Europastandardserien EN 45000, numera ersatt av EN ISO 17025:2000.

               (4)

               När nationella program och samordnade program genomförs samtidigt kan resultaten ge upplysningar och erfarenheter som framtida kontrollverksamhet och lagstiftning kan grundas på.

               (5)

               Huruvida Island och Lichtenstein skall kunna delta i de program som avses i del A och B avseende rekommendationens räckvidd måste bedömas utifrån deras undantag från kapitel I i bilaga I till EES-avtalet.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS MEDLEMSSTATERNA I EFTA FÖLJANDE.
   1.   Att under 2004 genomföra inspektioner och kontroller och vid behov ta prover och analysera dessa i laboratorier i syfte att

               —

               bedöma den bakteriologiska säkerheten hos ost av obehandlad eller termiserad mjölk,

               —

               bedöma den bakteriologiska säkerheten hos färskt, kylt fjäderfäkött för termofila Campylobacter,

               —

               bedöma den bakteriologiska och toxikologiska säkerheten hos kryddor.

         2.   Även om det i denna rekommendation inte fastställs hur ofta provtagningar och inspektioner skall ske, ändå se till att de sker tillräckligt ofta för att man skall få en överblick över situationen med avseende på den aktuella frågan.
   3.   Jämförelsen av resultaten underlättas av att de begärda uppgifterna ställs upp enligt de rapportblanketter som ingår i bilagan. Informationen bör sändas till Eftas övervakningsmyndighet senast den 1 maj 2005 tillsammans med en förklarande rapport med kommentarer om resultaten och de genomförandeåtgärder som vidtagits.
   4.   Livsmedel som skall analyseras i enlighet med detta program bör lämnas till laboratorier som uppfyller bestämmelserna i artikel 3 i direktiv 93/99/EEG. Om sådana laboratorier inte finns i Eftastaterna för vissa analyser i denna rekommendation, kan dock staterna även utse andra laboratorier som kan utföra dessa.
   TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH METODER
   A.   Bakteriologisk säkerhet hos ost av obehandlad eller termiserad mjölk
   1.   Programmets omfattning
   Kontaminerad ost av obehandlad eller termiserad mjölk har lett till utbrott av matförgiftning hos människor som orsakats av flera typer av bakterier, såsom Salmonella, Listeria monocytogenes, verotoxinbildande Escherichia coli och enterotoxiner från stafylokocker.
   Produktion och konsumtion av ost av obehandlad mjölk har långa anor i EES. För att kunna fortsätta denna tradition samtidigt som säkra livsmedel garanteras, har betydande förbättringar gjorts av systemet för produktion, insamling och lagring av obehandlad mjölk för produktion av ost. De berörda livsmedelsföretagen har fäst särskild vikt vid hygien och kontroll genom hela produktionskedjan.
   Syftet med den här delen av programmet är att undersöka den mikrobiologiska säkerheten hos ost av obehandlad eller termiserad mjölk för att främja en hög konsumentskyddsnivå och samla in information om förekomsten av patogena mikroorganismer och indikatormikroorganismer i dessa produkter. Undersökningen gäller ett ettårigt program och kommer att följas upp av ett mera omfattande program om bakteriologisk säkerhet hos ost. Syftet med detta mera omfattande program är att fastställa den generella kontamineringen i andra ostkategorier för att kunna dra meningsfulla slutsatser om den särskilda risken för ost av obehandlad eller termiserad mjölk. Resultaten av denna del av undersökningen om ost av obehandlad eller termiserad mjölk kommer att analyseras och läggas fram med hänsyn till de resultat av den allmänna genomgången av denna sektor som kommer att bli tillgängliga efter det andra året.
   2.   Provtagning och analysmetod
   Undersökningarna bör gälla färskost, mjukost och halvhård ost av obehandlad eller termiserad mjölk. Eftastaternas behöriga myndigheter bör ta stickprov på dessa produkter, både i produktionsledet och i detaljhandelsledet och även på importerade produkter, för kontroll av förekomsten av Salmonella, Listeria monocytogenes och termofila Campylobacter samt för räkning av Staphylococcus aureus och Escherichia coli. Om Listeria monocytogenes upptäcks, bör antalet bakterier anges. Om stickprover tas i detaljhandelsledet får proverna begränsas till förekomst av Salmonella och termofila Campylobacter och räkning av Listeria monocytogenes. Stickproven, som vart och ett utgör minst 100 gram eller en hel ost om denna är på mindre än 100 gram, bör behandlas på ett hygieniskt sätt, placeras i kyld behållare och omedelbart skickas till laboratorium för analys.
   Laboratorierna bör själva kunna välja vilken metod de vill använda, under förutsättning att resultaten motsvarar de mål som skall uppnås. Dock rekommenderas användningen av den senaste versionen av standarden ISO 6785 eller EN/ISO 6579 för upptäckt av Salmonella, de senaste versionerna av standarderna EN/ISO 11290-1 och 2 rekommenderas för upptäckt av Listeria monocytogenes, den senaste versionen av standarden ISO 10272:1995 rekommenderas för upptäckt av termofila Campylobacter, den senaste versionen av standarden EN/ISO 6888-1 eller 2 rekommenderas för räkning av Staphylococcus aureus och den senaste versionen av standarden ISO 11866-2,3 eller ISO 16649-1,2 rekommenderas för räkning av Escherichia coli. Andra likvärdiga metoder som godkänts av behöriga myndigheter får användas.
   Eftastaternas behöriga myndigheter bör själva få bestämma på vilken nivå provtagning skall ske.
   Resultaten från kontrollerna bör protokollföras på rapportblanketten i bilaga I.
   B.   Bakteriologisk säkerhet hos färskt, kylt fjäderfäkött när det gäller termofila Campylobacter
   1.   Programmets omfattning
   Termofila Campylobacter är den främsta orsaken till livsmedelsburna sjukdomar hos människor. Antalet rapporterade fall bland människor har ökat under de senaste åren och epidemiologiska studier har visat att fjäderfäkött är en betydande infektionskälla och att en stor andel av färskt fjäderfäkött som är avsett som livsmedel kontamineras av dessa bakterier.
   För närvarande finns det inte tillräckligt med vetenskapliga belägg för fastställande av kriterier i EES-avtalet för Campylobacter, och ytterligare studier förbereds för närmare förståelse av epidemiologin för denna patogen och vilken roll andra animalieprodukter och livsmedel i allmänhet har.
   Syftet med den här delen av programmet är att bedöma den mikrobiologiska säkerheten hos färskt fjäderfäkött när det gäller Campylobacter för att främja en hög konsumentskyddsnivå och samla in information om förekomsten av dessa bakterier i sådana produkter.
   2.   Provtagning och analysmetod
   Undersökningarna skall gälla färskt, kylt fjäderfäkött, särskilt kyckling och kalkon. Eftastaternas behöriga myndigheter bör ta stickprov på dessa produkter, både i slakteriledet och i detaljhandelsledet och även på importerade produkter, i syfte att kontrollera förekomsten av termofila Campylobacter. Stickproverna, som vart och ett utgör 10 gram och tas från nackskinn innan slaktkropparna kyls ned eller, om proverna tas på detaljhandelsnivå, 25 gram eller 25 kvadratcentimeter från bröstkött, bör behandlas på ett hygieniskt sätt, placeras i kyld behållare och omedelbart skickas till laboratorium för analys. För bättre jämförbarhet av resultaten rekommenderas det dessutom att stickproverna tas under perioden från maj till oktober.
   Laboratorierna bör själva kunna välja vilken metod de vill använda, under förutsättning att resultaten motsvarar de mål som skall uppnås. Dock rekommenderas användningen av den senaste versionen av standarden ISO 10272:1995 för upptäckt av termofila Campylobacter. Andra likvärdiga metoder som godkänts av behöriga myndigheter får användas.
   Eftastaternas behöriga myndigheter bör själva få bestämma på vilken nivå provtagning skall ske.
   Resultaten från kontrollerna bör protokollföras på rapportblanketten i bilaga II.
   C.   Bakteriologisk och toxikologisk säkerhet hos kryddor
   1.   Programmets omfattning
   Kryddor, örter och smakgivande ingredienser av vegetabiliskt ursprung (kryddor) värdesätts för sin särpräglade smak, färg och arom. Kryddor kan dock innehålla en stor mängd mikroorganismer, såsom patogena bakterier, mögel och jäst. Om rätt åtgärder inte vidtas kan det leda till att de livsmedel kryddorna skall förbättra istället snabbt blir skämda. Kryddor har rapporterats som primär källa för livsmedelsburna utbrott i fall där de tillsatts i livsmedel i vilka ytterligare tillväxt av patogener varit möjlig. Möjligheten till detta ökar om kryddor används i livsmedel som inte upphettas ordentligt. Kontaminering med vissa mögelsvampar kan även leda till toxinbildning, t.ex. bildning av aflatoxiner, vars halt kan medföra allvarlig risk för konsumenters hälsa om den överstiger de gränsvärden som föreskrivs i den rättsakt som det hänvisas till i punkt 54n i kapitel XII i bilaga II till EES-avtalet (kommissionens förordning (EG) nr 466/2001 av den 8 mars 2001 om fastställande av högsta tillåtna halt för vissa främmande ämnen i livsmedel) (3).
   Syftet med den här delen av programmet är att bedöma den bakteriologiska och toxikologiska säkerheten hos kryddor, samla in information om förekomsten av patogena mikroorganismer och verifiera att kryddor som släpps ut på marknaden inte överstiger de gränsvärden för aflatoxiner som fastställs i EES-avtalet för att säkerställa en hög konsumentskyddsnivå.
   2.   Provtagning och analysmetod
   Eftastaternas behöriga myndigheter bör ta stickprov på kryddor, både i importledet, produktionsledet/förpackningsanläggningar, grossistledet, inrättningar som använder kryddor i livsmedelstillverkning och detaljhandelsledet i syfte att kontrollera följande:

               a)

               Antalet Enterobacteriaceae, förekomsten av Salmonella och räkning av Bacillus cereus och Clostridium perfringens
               Antalet Enterobacteriaceae används som indikator på eventuell bestrålning eller annan liknande behandling av kryddor. Stickproven, som vart och ett utgör minst 100 gram eller en hel förpackning om denna är på mindre än 100 gram, bör behandlas på ett hygieniskt sätt och omedelbart skickas till laboratorium för analys. Laboratorierna kan själva välja vilken metod de vill använda, under förutsättning att resultaten motsvarar de mål som skall uppnås. Dock rekommenderas användningen av den senaste versionen av standarden ISO 6579:2002 för upptäckt av Salmonella, den senaste versionen av standarden EN ISO 5552:1997 rekommenderas för räkning av Enterobacteriaceae, den senaste versionen av standarden ISO 7932:1993 för räkning av Bacillus cereus och den senaste versionen av standarden ISO 7937:1997 för räkning av Clostridium perfringens. Andra likvärdiga metoder som godkänts av behöriga myndigheter får användas.
               Eftastaternas behöriga myndigheter bör själva få bestämma på vilken nivå provtagning skall ske.
               Resultaten från de efterföljande kontroller bör protokollföras på rapportblanketten i avsnitten 1 och 2 i bilaga III.

               b)

               Halten aflatoxin i kryddor bör inte överstiga de gränsvärden som anges i EES-avtalet.
               Provtagningen och analysen bör utföras i enlighet med de gränsvärden som föreskrivs i den rättsakt som det hänvisas till i punkt 54s i kapitel XII i bilaga II till EES-avtalet (kommissionens direktiv 98/53/EG av den 16 juli 1998 om fastställande av provtagnings- och analysmetoder för officiell kontroll av högsta tillåtna halt av vissa främmande ämnen i livsmedel (4)). Enligt det direktivet skall provstorleken vara mellan 1 och 10 kg beroende på storleken på det parti som skall kontrolleras.
               Eftastaternas behöriga myndigheter bör själva få bestämma på vilken nivå provtagning skall ske.
               Resultaten från de efterföljande kontrollerna bör protokollföras på rapportblanketten i bilaga IV till denna rekommendation.

      Denna rekommendation riktar sig till Island, Liechtenstein och Norge.
      Utfärdat i Bryssel den 30 mars 2004.

            På Eftas övervakningsmyndighets vägnar

         Bernd HAMMERMANN

            Ledamot av kollegiet

      (1)  EGT L 186, 30.6.1989, s. 23.

      (2)  EGT L 290, 24.11.1993, s. 14. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (3)  EGT L 77, 16.3.2001, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 856/2005 (EUT L 143, 7.6.2005, s. 9).

      (4)  EGT L 201, 17.7.1998, s. 93. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/43/EG (EUT L 113, 20.4.2004, s. 14).

      BILAGA I
      BAKTERIOLOGISK SÄKERHET HOS OST AV OBEHANDLAD ELLER TERMISERAD MJÖLK
      Eftastat: _

                  Bakteriegrupp/kriterier (1)

                  Provtagningsstadium

                  Produktbeskrivning

                  Antal provstycken

                  Analysresultat (2)

                  Utförda mätningar
                  (antal och slag) (3)

                  T

                  A

                  I

                     Salmonella spp.
                  n = 5 c = 0
                  Inga fynd i 25 g

                  Produktionsledet

                  olagrad (färsk) mjukost

                  lagrad mjukost

                  halvhård ost

                  Detaljistledet

                  olagrad (färsk) mjukost

                  lagrad mjukost

                  halvhård ost

                  Termofila Campylobacter
                  n = 5 c = 0
                  Inga fynd i 25 g

                  Produktionsledet

                  olagrad (färsk) mjukost

                  lagrad mjukost

                  halvhård ost

                  Detaljistledet

                  olagrad (färsk) mjukost

                  lagrad mjukost

                  halvhård ost

                     Staphylococcus aureus

                  n = 5 c = 2
                  m = 1 000 cfu/g
                  M = 10 000 cfu/g

                  Produktionsledet

                  olagrad (färsk) mjukost

                  lagrad mjukost

                  halvhård ost

                  Detaljistledet

                  olagrad (färsk) mjukost

                  lagrad mjukost

                  halvhård ost

                     Escherichia coli

                  n = 5 c = 2
                  m = 10 000 cfu/g
                  M = 100 000 cfu/g

                  Produktionsledet

                  olagrad (färsk) mjukost

                  lagrad mjukost

                  halvhård ost

                  Detaljistledet

                  olagrad (färsk) mjukost

                  lagrad mjukost

                  halvhård ost

                  A

                  F

                  ≤ 100 cfu/g

                  > 100 cfu/g

                     Listeria monocytogenes

                  n = 5 c = 0
                  Inga fynd i 25 g

                  Produktionsledet

                  olagrad (färsk) mjukost

                  lagrad mjukost

                  halvhård ost

                  Detaljistledet

                  olagrad (färsk) mjukost

                  lagrad mjukost

                  halvhård ost

         (1)  Antal prov som tas får minskas om provtagningen sker i detaljhandelsledet. Om det rör sig om reducerad provtagning skall detta anges i rapporten.

         (2)  T = Tillfredsställande, A = Acceptabel, I = Icke tillfredsställande, IF = Ingen förekomst, F = Förekomst. När det gäller Staphylococcus aureus och Escherichia coli är resultatet tillfredsställande om alla funna värden är mindre än m; det är acceptabelt, om högst c antal värden ligger mellan m och M och det är det är icke tillfredsställande, om ett eller flera värden är större än M eller mer än c antal värden ligger mellan m och M.

         (3)  För rapportering av genomförandeåtgärder rekommenderas användningen av följande kategorier: muntlig varning, skriftlig varning, krav på förbättrad internkontroll, krav på tillbakadragning av produkten, administrativ sanktion, rättslig åtgärd, övrigt.

      BILAGA II
      BAKTERIOLOGISK SÄKERHET HOS FÄRSKT FJÄDERFÄKYTT (NÄR DET GÄLLER CAMPYLOBACTER)
      Eftastat: _

                  Bakteriologiska patogener/ kriterier (1)

                  Provtagningsstadium

                  Produktbeskrivning

                  Antal provstycken

                  Analysresultat

                  Utförda mätningar
                  (antal och slag) (2)

                  Inga

                  Förekomst

                  Termofila Campylobacter
                  n=5 c=0
                  Inga fynd i 25 g

                  Produktionsledet

                  Höns/kyckling

                  Kalkon

                  Detaljistledet

                  Höns/kyckling

                  Kalkon

         (1)  Antal prov som tas får minskas om provtagningen sker i detaljhandelsledet. Om det rör sig om reducerad provtagning skall detta anges i rapporten.

         (2)  För rapportering av genomförandeåtgärder rekommenderas användningen av följande kategorier: muntlig varning, skriftlig varning, krav på förbättrad internkontroll, krav på tillbakadragning av produkten, administrativ sanktion, rättssak, övrigt.

      BILAGA III
      AVSNITT 1
      BAKTERIOLOGISK SÄKERHET HOS KRYDDOR
      Eftastat: _

                  Bakteriegrupp/kriterier (1)

                  Provtagningsstadium

                  Produktbeskrivning

                  Antal provstycken

                  Analysresultat (2)

                  Utförda mätningar
                  (antal och slag) (3)

                  T

                  A

                  I

                     Salmonella spp.
                  n = 5 c = 0
                  Inga fynd i 25 g

                  Import eller produktion eller förpackning eller grossistledet

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskot/ingefära/gurkmeja

                  Övriga kryddor och örter

                  Inrättning (som använder stora mängder kryddor i livsmedelstillverkning

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskot/ingefära/gurkmeja

                  Övriga kryddor och örter

                  Detaljistledet

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskot/ingefära/gurkmeja

                  Övriga kryddor och örter

                     Bacillus cereus

                  n = 5 c = 1
                  m = 1 000 cfu/g
                  M = 10 000 cfu/g

                  Import eller produktion eller förpackning eller grossistledet

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskot/ingefära/gurkmeja

                  Övriga kryddor och örter

                  Inrättning (som använder stora mängder kryddor i livsmedelstillverkning)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskot/ingefära/gurkmeja

                  Övriga kryddor och örter

                  Detaljistledet

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskot/ingefära/gurkmeja

                  Övriga kryddor och örter

            AVSNITT 2
      BAKTERIOLOGISK SÄKERHET HOS KRYDDOR
      Eftastat: _

                  Bakteriegrupp/kriterier (4)

                  Provtagningsstadium

                  Produktbeskrivning

                  Antal provstycken

                  Analysresultat (5)

                  Utförda mätningar
                  (antal och slag) (6)

                  T

                  A

                  I

                     Clostridium perfringens

                  n = 5 c = 1
                  m = 100 cfu/g
                  M = 1 000 cfu/g

                  Import eller produktion eller förpackning eller grossistledet

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskot/ingefära/gurkmeja

                  Övriga kryddor och örter

                  Inrättning (som använder stora mängder kryddor i livsmedelstillverkning)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskot/ingefära/gurkmeja

                  Övriga kryddor och örter

                  Detaljistledet

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskot/ingefära/gurkmeja

                  Övriga kryddor och örter

                     Enterobacteriaceae

                  n = 5 c = 1
                  m = 10 cfu/g
                  M = 100 cfu/g

                  Import eller produktion eller förpackning eller grossistledet

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskot/ingefära/gurkmeja

                  Övriga kryddor och örter

                  Inrättning (som använder stora mängder kryddor i livsmedelstillverkning)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskot/ingefära/gurkmeja

                  Övriga kryddor och örter

                  Detaljistledet

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskot/ingefära/gurkmeja

                  Övriga kryddor och örter

         (1)  Antal prov som tas får minskas om provtagningen sker i detaljhandelsledet. Om det rör sig om reducerad provtagning skall detta anges i rapporten.

         (2)  T = Tillfredsställande, A = Acceptabel, I = Icke tillfredsställande. När det gäller Bacillus cereus och Clostridium perfringens är resultatet tillfredsställande om alla funna värden är mindre än m; det är acceptabelt, om högst c antal värden ligger mellan m och M och det är icke tillfredsställande, om ett eller flera värden är större än M eller mer än c antal värden ligger mellan m och M.

         (3)  För rapportering av genomförandeåtgärder rekommenderas användningen av följande kategorier: muntlig varning, skriftlig varning, krav på förbättrad internkontroll, krav på tillbakadragning av produkten, administrativ sanktion, rättslig åtgärd, övrigt.

         (4)  Antal prov som tas får minskas om provtagningen sker i detaljhandelsledet. Om det rör sig om reducerad provtagning skall detta anges i rapporten.

         (5)  T = Tillfredsställande, A = Acceptabel, I = Icke tillfredsställande. När det gäller Bacillus cereus och Clostridium perfringens är resultatet tillfredsställande om alla funna värden är mindre än m; det är acceptabelt, om högst c antal värden ligger mellan m och M och det är icke tillfredsställande, om ett eller flera värden är större än M eller mer än c antal värden ligger mellan m och M.

         (6)  För rapportering av genomförandeåtgärder rekommenderas användningen av följande kategorier: muntlig varning, skriftlig varning, krav på förbättrad internkontroll, krav på tillbakadragning av produkten, administrativ sanktion, rättsliga åtgärder, övrigt.

      BILAGA IV
      TOXISK SÄKERHET HOS KRYDDOR
      Eftastat: _

                  Provtagningsstadium

                  Produktbeskrivning

                  Antal provstycken

                  Analysresultat

                  Utförda mätningar
                  (antal och slag) (1)

                  Aflatoxin B1
                  (μg/kg)

                  Aflatoxin totalt
                  (μg/kg)

                  < 2

                  2–5

                  > 5

                  < 4

                  4–10

                  > 10

                  Import eller förpackningsanläggning eller grossistledet

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskot/ingefära/gurkmeja

                  Övriga kryddor och örter

                  Etablering
                  (som använder stora mängder kryddor i livsmedelstillverkning)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskot/ingefära/gurkmeja

                  Övriga kryddor och örter

                  Detaljistledet

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskot/ingefära/gurkmeja

                  Övriga kryddor och örter

         (1)  För rapportering av genomförandeåtgärder rekommenderas användningen av följande kategorier: muntlig varning, skriftlig varning, krav på förbättrad internkontroll, krav på tillbakadragning av produkten, administrativ sanktion, rättslig åtgärd, övrigt.


Avis juridique important

|

31998H0511

98/511/EG: Kommissionens rekommendation av den 29 juli 1998 om ändring av rekommendation 98/195/EG om samtrafik på en avreglerad telekommunikationsmarknad (Del 1 - Prissättning vid samtrafik) [delgivet med nr K(1998) 2234] (Text av betydelse för EES)

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 228 , 15/08/1998 s. 0030 - 0034

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION av den 29 juli 1998 om ändring av rekommendation 98/195/EG om samtrafik på en avreglerad telekommunikationsmarknad (Del 1 - Prissättning vid samtrafik) [delgivet med nr K(1998) 2234] (Text av betydelse för EES) (98/511/EG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATIONmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 97/33/EG av den 30 juni 1997 om samtrafik inom telekommunikation i syfte att säkerställa samhällsomfattande tjänster och samverkan genom tillämpning av principerna om tillhandahållande av öppna nät (1), särskilt artikel 7.5 i detta, ochav följande skäl:Punkt 9 i rekommendation 98/195/EG (2) anger att rekommendationen, särskilt de avgifter som beräknats med "bästa kända metod" i punkt 4 och uppgifterna i bilaga II skall ses över och om nödvändigt uppdateras av kommissionen senast den 31 juli 1998.Denna rekommendation bör uppdateras för att ta hänsyn till de samtrafiksavgifter som beräknats med "bästa kända metod" i punkt 4 i rekommendationen och kostnadsuppgifterna för medlemsstaterna i bilaga II till rekommendationen.Samråd har skett med den rådgivande kommitté som inrättats genom artikel 9.1 i rådets direktiv 90/387/EEG av den 28 juni 1990 om upprättandet av den inre marknaden för teletjänster genom att tillhandahålla öppna nät (3), ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 97/51/EG (4).HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.Artikel 1 Rekommendation 98/195/EG ändras på följande sätt:1) Följande punkt 4a skall införas:"4a På grundval av de uppgifter som lämnas i bilaga II är följande avgifter, beräknade enligt "bästa kända metod", de rekommenderade högsta samtrafiksavgifterna från och med den 1 januari 1999:Samtrafiksavgifter beräknade enligt "bästa kända metod"Samtrafiksavgift enligt "bästa kända metod" för framkoppling av samtal på LOKAL nivå (det vill säga genom en lokal station eller så nära en lokal station som möjligt)mellan 0,5 och 1,0 ecu/100 per minut (vid högtrafik)Samtrafiksavgift enligt "bästa kända metod" för samtrafik genom ENKEL TRANSITTRAFIK (storstadsnivå)mellan 0,8 och 1,6 ecu/100 per minut (vid högtrafik)Samtrafiksavgift enligt "bästa kända metod" för samtrafik genom DUBBEL TRANSITTRAFIK (nationell nivå - mer än 200 km)mellan 1,5 och 2,3 ecu/100 per minut (vid högtrafik)"2) I punkt 9 skall datumet den 31 juli 1998 ersättas med datumet den 31 juli 1999.3) Figur 1a nedan skall läggas till i del 1 i bilaga II:"Figur 1aSamtrafiksavgifter för framkoppling av samtal (maj 1998)>Hänvisning till film>(1) De senaste taxorna föreslagna av operatören men ännu ej godkända av den nationella tillsynsmyndigheten."4) Tabellen i bilagan skall läggas till i del 3 i bilaga II.Artikel 2 Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdad i Bryssel den 29 juli 1998.På kommissionens vägnarMartin BANGEMANNLedamot av kommissionen(1) EGT L 199, 26.7.1997, s. 32.(2) EGT L 73, 12.3.1998, s. 42.(3) EGT L 192, 24.7.1990, s. 1.(4) EGT L 295, 29.10.1997, s. 23.BILAGA >Plats för tabell>


				|

		52014DC0426

			Rekommendation till RÅDETS REKOMMENDATION om Slovakiens nationella reformprogram 2014,_x000b__x000b_med avgivande av rådets yttrande om Slovakiens stabilitetsprogram 2014 /* COM/2014/0426 final - 2014/ () */

			   	Rekommendation till
RÅDETS REKOMMENDATION
om Slovakiens nationella reformprogram 2014,
med avgivande av rådets yttrande om Slovakiens stabilitetsprogram 2014
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT
DENNA REKOMMENDATION
med beaktande av fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr
1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga
finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1], särskilt artikel 5.2,
med beaktande av Europeiska kommissionens
rekommendation[2],
med beaktande av Europaparlamentets
resolutioner[3],
med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,
med beaktande av sysselsättningskommitténs
yttrande,
med beaktande av ekonomiska och finansiella
kommitténs yttrande,
med beaktande av yttrandet från kommittén för
socialt skydd,
med beaktande av yttrandet från kommittén för
ekonomisk politik, och
av följande skäl:
(1)
Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet
kommissionens förslag till en ny strategi för tillväxt och sysselsättning,
Europa 2020, som bygger på en ökad samordning av den ekonomiska politiken med
inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka
förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i EU.
(2)
Den 13 juli 2010 antog rådet på grundval av
kommissionens förslag en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för
medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober
2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik,
vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna
uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska
politik och sysselsättningspolitik.
(3)
Den 29 juni 2012 beslutade stats- och regeringscheferna
om en tillväxt- och sysselsättningspakt, som ger ett enhetligt ramverk för
insatser på nationell nivå, EU-nivå och euroområdesnivå med hjälp av alla
tänkbara medel, instrument och politiska åtgärder. De beslutade om insatser som
ska utföras på medlemsstatsnivå och uttryckte i synnerhet sitt fulla åtagande
att uppnå målen i Europa 2020-strategin och genomföra de landsspecifika
rekommendationerna.
(4)
Den 9 juli 2013 antog rådet en rekommendation om
Slovakiens nationella reformprogram 2013 och avgav ett yttrande om Slovakiens
uppdaterade stabilitetsprogram för 2012–2016. Den 15 november 2013 avgav
kommissionen i enlighet med förordning (EU) nr 473/2013[4] sitt yttrande om
Slovakiens utkast till budget för 2014[5].
(5)
Den 13 november 2013 antog kommissionen den årliga
tillväxtöversikten[6],
som markerar inledningen av 2014 års europeiska planeringstermin för samordning
av den ekonomiska politiken. Samma dag antog kommissionen, på grundval av
förordning (EU) nr 1176/2011, rapporten om varningsmekanismen[7], i vilken Slovakien
inte identifierades som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en
fördjupad granskning.
(6)
Den 20 december 2013 godkände Europeiska rådet
prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering
och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade behovet av att
eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa
en normal utlåning till ekonomin, främja tillväxt och konkurrenskraft, bekämpa
arbetslöshet och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den
offentliga förvaltningen.
(7)
Den 23 april 2014 lade Slovakien fram sitt
nationella reformprogram 2014 och sitt stabilitetsprogram 2014. I syfte att
beakta deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt.
(8)
Målet med budgetstrategin enligt
stabilitetsprogrammet 2014 är att korrigera det alltför stora underskottet på
ett hållbart sätt och att uppnå det medelfristiga budgetmålet om ett
strukturellt underskott på cirka 0,5 % av BNP 2017. Detta medelfristiga
budgetmål är striktare än vad stabilitets- och tillväxtpakten kräver.
Slovakiens totala offentliga underskott minskades på ett hållbart sätt till
under 3 % av BNP 2013. Den planerade (omräknade) förändringen av den
strukturella balansen för 2014 skulle betyda att Slovakien avsevärt avviker
från anpassningsbanan till det medelfristiga budgetmålet. Den planerade
förbättringen på 0,3 % av BNP 2015 skulle överensstämma med stabilitets- och
tillväxtpaktens regler. Under de följande åren skulle dock
stabilitetsprogrammet inte säkerställa en tillräcklig anpassning till det
medelfristiga budgetmålet. Utgifterna skulle växa i en takt som överensstämmer
med utgiftsriktmärket både 2014 och 2015. Enligt stabilitetsprogrammet kommer
den största delen av konsolideringsinsatserna för att nå det medelfristiga
budgetmålet att göras 2016 och 2017. Totalt sett medför anpassningsbanan till
det medelfristiga budgetmålet att det finns risk för att kraven i stabilitets-
och tillväxtpakten inte uppfylls. Enligt stabilitetsprogrammet väntas den
totala offentliga skulden ligga kvar under referensvärdet på 60 % av BNP under
hela programperioden. Det makroekonomiska scenario som har framtagits av ett
oberoende organ (kommittén för makroekonomiska prognoser) och som ligger till
grund för budgetprognoserna i programmet är rimligt. De åtgärder som redan
har kvantifierats garanterar inte att de finanspolitiska mål som myndigheterna
fastställt kommer att uppnås. Dessutom är inte alla åtgärder på inkomstsidan
tillräckligt specificerade och det finns risker i samband med genomförandet av
de kostnadsbesparande reformerna av den statliga förvaltningen, medan de
offentliga lönekostnaderna kan överskrida de budgeterade nivåerna på samma sätt
som har skett tidigare. Å andra sidan tar de beräkningar som anges i stabilitetsprogrammet
ännu inte hänsyn till de förväntade besparingarna från aktiverandet av den
nationella skuldbromsen. Enligt kommissionens vårprognos 2014, som innefattar
effekten av utgiftsbesparingar på grund av skuldbromsen, skulle avvikelsen från
anpassningsbanan bli mindre 2014 än vad som antas i programmet, medan en
tillräcklig strukturell anpassning förväntas 2015 och utgiftsriktmärket skulle
uppnås både 2014 och 2015. Avsikten att öka de tillväxtfrämjande utgifterna
anges i både stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet, men
detta förefaller inte ha fullt stöd i de underliggande planerna. De statliga
utgifterna för utbildning ökar 2014 men minskar under de följande åren. Baserat
på en bedömning av stabilitetsprogrammet och kommissionens prognos, enligt
förordning (EG) nr 1466/97, anser rådet att det finns en risk för avvikelse
från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet 2014 medan en lämplig
korrigering förväntas 2015.
(9)
Som ett svar på kraven i stabilitets- och tillväxtpakten
införde Slovakien en regel om balanserad budget i november 2013.
Budgetramverket försvagas dock av avsaknaden av utgiftstak. Införandet av
sådana förutsågs i stabilitetsprogrammet för 2013, men detta åtagande har ännu
inte genomförts. Slovakien fortsätter att vara ett land med medelhög risk
angående hållbarheten i de offentliga finanserna och utgifter för hälso- och
sjukvård beräknas utgöra den största delen av de ökande kostnaderna för en
åldrande befolkning och bidrar med 2 % av BNP, vilket är den andra högsta
beräknade ökningen av hälso- och sjukvårdsutgifterna bland alla EU:s
medlemsstater. Problemen ger sig framför allt till känna i sjukhusvården och i
primärvården. I december 2013 antog regeringen en strategi för hälsoområdet
2014–2030 för att förbättra kostnadseffektiviteten. Detaljerade
genomförandeplaner behövs nu för denna strategi.
(10)
Slovakien har gjort framsteg med att förbättra
skattedisciplinen och genomförandet av handlingsplanen för bekämpning av
skattebedrägeri går framåt med ungefär hälften av åtgärderna på plats. Som ett
resultat av detta förefaller det slovakiska skattesystemets effektivitet ha
förbättrats 2013, särskilt när det gäller momsen. Behovet av att konsolidera
ansträngningarna och förstärka skatteförvaltningens kapacitet för analys och
revision kvarstår dock. Arbetet med att slå samman uppbörden av skatter, tullar
och socialförsäkringsavgifter ligger efter tidsplanen. För att fortsätta med en
tillväxtfrämjande finanspolitisk konsolidering borde Slovakien lita mer till
skatter som är mindre tillväxthämmande, framför allt återkommande
fastighetsskatter och miljöskatter. Angående detta har inga framsteg gjorts med
reformen av den återkommande fastighetsskatten och dess koppling till
fastighetens marknadsvärde. Inkomsterna från denna skatt är fortfarande låga
och oförändrade sedan 2000. Regeringen införde under 2013 åtgärder för att
minska den stora skatteskillnaden mellan anställda och egenföretagare, men det
betydande gapet mellan dessa gruppers effektiva skattesatser som konstaterades
2012 kvarstår.
(11)
Den slovakiska arbetsmarknaden står fortfarande
inför ett antal utmaningar. Huvuddelen av arbetslösheten, som fortsätter att
ligga på cirka 14 %, är långtidsarbetslöshet, vilket visar på det slovakiska
arbetslöshetsproblemets strukturella karaktär. Slovakien har gjort vissa
framsteg med att minska skattekilen för låginkomsttagare som kommer in på
arbetsmarknaden efter långtidsarbetslöshet, men åtgärdernas effektivitet måste
övervakas och bedömas. Endast begränsade framsteg har gjorts på andra områden,
framför allt med att öka den offentliga arbetsförmedlingens kapacitet att
tillhandahålla individanpassade tjänster och förstärka kopplingen mellan
aktiveringssåtgärder och socialt bistånd. När det gäller ungdomsarbetslösheten
har den offentliga arbetsförmedlingen begränsad kapacitet för tidiga insatser
och individanpassning och för att nå ut till ungdomar som inte är inskrivna på
arbetsförmedlingen. Det finns därför ett behov av åtgärder inom dessa områden i
linje med ungdomsgarantins mål.  Ett behov av mer riktade åtgärder finns för de
minst gynnade arbetssökarna, till exempel romer, vars sysselsättningsnivå
fortsätter att vara mycket låg. Bristen på tillräcklig barnomsorg, särskilt för
barn under tre år, gör det svårare för mödrar att återvända till
arbetsmarknaden.
(12)
Utbildningssystemets bristande relevans för
arbetsmarknaden hämmar tillgången till kompetent arbetskraft. Elevernas
resultat inom den obligatoriska utbildningen ligger under EU-genomsnittet och
har försämrats avsevärt. De offentliga utgifterna för utbildning fortsätter att
vara låga trots de nyligen införda löneökningarna för lärare. Lärarnas
inledande utbildning och praktiska erfarenhet förstärks men dessa insatser
måste fortsätta. Trots regeringens ansträngningar att reformera yrkesutbildningen
och subventionera arbetstillfällen för ungdomar fortsätter
ungdomsarbetslösheten att vara bland de högsta i EU och övergången från skola
till jobb problematisk. Den relativt låga andelen av yrkesorienterade program
på kandidatnivå och ett otillräckligt samarbete med arbetsgivare minskar den
eftergymnasiala utbildningens relevans för arbetsmarknaden. Att förbättra den
högre utbildningens kvalitet och samarbetet mellan näringsliv och
utbildningssystem skulle också öka innovationsförmågan i den slovakiska
ekonomin. Planerna i strategin för smart specialisering pekar åt rätt håll men
måste genomföras på ett effektivt sätt. Den fortsatt dåliga tillgången till
förskolor och barnomsorg av god kvalitet påverkar utbildningsresultaten
negativt, särskilt bland romer. Initiativ som syftar till att förbättra
utbildningsresultaten för romska elever är än så länge alltför beroende av
medfinansiering från EU.
(13)
När det gäller energi har Slovakien gjort framsteg
i det förberedande arbetet för att bygga ut el- och gasförbindelserna med
grannländerna. Åtgärder för att få den slovakiska energimarknaden att fungera
bättre, och i synnerhet för att öka insynen i hur tarifferna bestäms, behövs
dock fortfarande. Ett paket av åtgärder för att förbättra energieffektiviteten
har föreslagits för EU-finansiering under den nya programperioden.
(14)
Den pågående reformen av den offentliga
förvaltningen kommer att öka kundorienteringen, men den slovakiska offentliga
förvaltningen fortsätter dock att underprestera vad gäller både kvalitet och
effektivitet. En ihållande hög omsättning av personal beroende på politiska
växlingar tillsammans med bristande personalförvaltning och svag analysförmåga
hindrar evidensbaserade politiska åtgärder. Slovakien uppnår fortsatt dåliga
resultat i internationella korruptionsindex och har gjort små framsteg i
förbättringen av rättssystemets effektivitet och öppenhet. Slovakiens
affärsklimat har försämrats och stödet till snabbt växande företag stagnerat.
Slovakien har nyligen reformerat sina regler för offentlig upphandling i syfte
att öka insyn och effektivitet, men tillämpningen av dessa regler fortsätter
att vara en utmaning och effekten av 2013 års reform av den offentliga
upphandlingen är fortsatt begränsad.
(15)
Kommissionen har inom ramen för den europeiska
planeringsterminen genomfört en omfattande analys av Slovakiens ekonomiska
politik. Den har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella
reformprogrammet. Kommissionen har beaktat inte bara programmens relevans för
hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken utan även i
vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av
behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att
framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå.
Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska
planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–6.
(16)
Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat
Slovakiens stabilitetsprogram och dess yttrande[8]
återspeglas särskilt i rekommendation 1.
(17)
I samband med den europeiska planeringsterminen har
kommissionen dessutom analyserat den ekonomiska politiken i euroområdet som
helhet. På grundval av denna analys har rådet utfärdat särskilda
rekommendationer för de medlemsstater som har euron som valuta. Slovakien bör
också se till att de rekommendationerna genomförs fullt ut inom rimlig tid.
HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Slovakien att
vidta följande åtgärder under perioden 2014–2015:
1.           Efter
att det alltför stora underskottet korrigerats, förstärka budgetåtgärderna för
2014 mot bakgrund av skillnaden på 0,3 % av BNP gentemot kraven i
stabilitets-och tillväxtpakten, baserat på kommissionens vårprognos 2014. Under
2015 säkerställa den nödvändiga anpassningen på 0,1 % av BNP mot det medelfristiga
budgetmålet, med beaktande av det förväntat prekära ekonomiska läget. Därefter,
och tills det medelfristiga budgetmålet är uppnått, eftersträva en årlig
strukturell anpassning med 0,5 % av BNP som riktmärke. Ytterligare förstärka
det finanspolitiska ramverket, bland annat genom att införa bindande och
genomförbara utgiftstak. Förbättra de offentliga finansernas långsiktiga
hållbarhet genom att öka kostnadseffektiviteten inom hälsovården, framför allt
genom att rationalisera sjukhusvården och förstärka primärvården.
2.           Förbättra
skatteförvaltningens effektivitet genom att förstärka dess kapacitet till
revision, riskbedömning och skuldindrivning. Koppla fastighetsbeskattningen
till marknadsvärdet på fastigheten.
3.           Bekämpa
långtidsarbetslösheten på ett mer ändamålsenligt sätt genom
aktiveringsåtgärder, vuxenutbildning och individanpassad fortbildning av god
kvalitet. Förbättra den offentliga arbetsförmedlingens kapacitet för
ärendehantering, individanpassad rådgivning och aktivering av de arbetssökande,
samt stärka kopplingen mellan aktiveringsåtgärder och socialt bistånd.
Effektivt bekämpa ungdomsarbetslösheten genom att förbättra förmågan till
tidiga insatser, i linje med målen för en ungdomsgaranti. Förbättra
incitamenten för kvinnor i arbetslivet genom att bygga ut barnomsorgen,
särskilt för barn under tre år.
4.           Vidta åtgärder för att öka
undervisningens kvalitet i syfte att förbättra utbildningsresultaten. Öka
möjligheterna till arbetsplatsförlagd yrkesutbildning på företag. Anpassa
ackrediterings-, finansierings- och förvaltningsåtgärder för att uppmuntra
skapandet av yrkesorienterade program på kandidatnivå. Förbättra
forskningsbasens kvalitet och relevans och genomföra planer för att främja
effektiv kunskapsöverföring och samarbete mellan den akademiska världen,
forskningen och näringslivet. Anta strukturella åtgärder för att förbättra
tillträdet till en inkluderande förskola och skola av hög kvalitet för
marginaliserade grupper, inbegripet romer, och vidta åtgärder för att i
allmänhet öka romernas deltagande i yrkesutbildning och högre utbildning.
5.           Öka ansträngningarna för att
få energimarknaden att fungera bättre, framför allt genom att öka den
offentliga insynen i regelverket och genom att analysera de faktorer som avgör
de höga nätverksavgifterna för el, särskilt för industrikonsumenter.
Ytterligare utveckla förbindelserna med grannländerna mot bakgrund av de
framsteg som har gjorts, däribland med Ukraina, i enlighet med det
samförståndsavtal som undertecknades i april.
6.           Vidta åtgärder, inbegripet
genom att ändra lagen om offentlig anställning, i syfte att öka den offentliga
förvaltningens oberoende. Anta en strategi för att förbättra
personaladministrationen inom den offentliga förvaltningen. Öka
ansträngningarna för att förstärka analyskapaciteten i centrala departement, i
syfte att vidta evidensbaserade politiska åtgärder och förbättra kvaliteten på
konsekvensbedömningarna. Vidta åtgärder för att bekämpa korruption och skynda
på ansträngningarna att förbättra rättssystemets effektivitet och kvalitet.
Införa åtgärder för att förbättra affärsklimatet i Slovakien, bland annat för
små och medelstora företag. Öka ansträngningarna för att förbättra den
offentliga upphandlingens effektivitet.
Utfärdad i Bryssel den
                                                                       På
rådets vägnar
                                                                       Ordförande
[1]               EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2014) 426 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 och
P7_TA(2014)0129.
[4]               EUT L 140, 27.5.2013, s. 11.
[5]               C(2013) 8011 final.
[6]               COM(2013) 800 final.
[7]               COM(2013) 790 final.
[8]               I enlighet med artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr
1466/97.


title: Rådets rekommendation av den 8 juli 2014 om Rumäniens nationella reformprogram 2014 med avgivande av rådets yttrande om Rumäniens konvergensprogram 2014

text:
               29.7.2014

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 247/109

         RÅDETS REKOMMENDATION
   av den 8 juli 2014
   om Rumäniens nationella reformprogram 2014 med avgivande av rådets yttrande om Rumäniens konvergensprogram 2014
   2014/C 247/21
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.2,
   med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,
   med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,
   med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,
   med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,
   med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,
   med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,
   med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik,
   av följande skäl:

               (1)

               Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för tillväxt och sysselsättning, Europa 2020, som bygger på en ökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i EU.

               (2)

               Den 13 juli 2010 antog rådet, på grundval av kommissionens förslag, en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

               (3)

               Den 29 juni 2012 beslutade medlemsstaternas stats- och regeringschefer om en tillväxt- och sysselsättningspakt, som ger ett enhetligt ramverk för insatser på nationell nivå, EU-nivå och euroområdesnivå med hjälp av alla tänkbara medel, instrument och politiska åtgärder. De beslutade om insatser som ska utföras på medlemsstatsnivå och förband sig särskilt att uppnå målen i Europa 2020-strategin och genomföra de landsspecifika rekommendationerna.

               (4)

               Den 9 juli 2013 antog rådet en rekommendation (3) om Rumäniens nationella reformprogram 2013 och avgav ett yttrande om Rumäniens konvergensprogram 2012–2016.

               (5)

               Den 13 november 2013 antog kommissionen den årliga tillväxtöversikten, som markerar inledningen av 2014 års europeiska planeringstermin för samordning av den ekonomiska politiken. Den 13 november 2013 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om varningsmekanismen.

               (6)

               Den 20 december 2013 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, finanspolitisk konsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Det betonade behovet av att eftersträva differentierad och tillväxtfrämjande konsolidering av de offentliga finanserna, återställa normala lånevillkor i ekonomin, främja tillväxt och konkurrenskraft, bekämpa arbetslöshet och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen.

               (7)

               Den 6 maj 2014 lade Rumänien fram sitt nationella reformprogram för 2014 och den 5 maj 2014 sitt konvergensprogram för 2014. För att beakta deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt.

               (8)

               Den 22 oktober 2013 antog rådet beslut 2013/531/EU (4) om medelfristigt finansiellt stöd till Rumänien på upp till 2 miljarder euro fram till september 2015. Förebyggande medelfristigt finansiellt stöd till Rumänien inom ramen för systemet för stöd till betalningsbalansen i medlemsstater utanför euroområdet ansågs lämpligt med tanke på instabila kapitalflöden som framför allt påverkar tillväxtmarknader, risker i det makroekonomiska scenariot och kvarstående brister inom banksektorn. Även om Rumänien under rådande marknadsförhållanden inte har för avsikt att begära utbetalning av någon delbetalning, förväntas det förebyggande stödet bidra till att konsolidera makroekonomisk, finanspolitisk och finansiell stabilitet och stärka ekonomins motståndskraft och tillväxtpotential i och med att man att fullföljer strukturreformerna. Samförståndsavtalet av den 6 november 2013 och tilläggen till detta avtal, där villkoren för EU:s förebyggande stöd fastställs, kompletterar och stöder den europeiska planeringsterminens landsspecifika rekommendationer. Utbetalningen av EU:s förebyggande stöd kommer att vara avhängigt genomförandet av ett omfattande ekonomiskt-politiskt program som framför allt är inriktat på strukturella reformer, bland annat de landsspecifika rekommendationer som rör den administrativa kapaciteten, reformerna av produktmarknaden, företagsklimatet, arbetsmarknaderna, pensionerna, de statsägda företagen och hälso- och sjukvården. Denna agenda befriar inte den rumänska regeringen från skyldigheten att till fullo genomföra alla landsspecifika rekommendationer. När prioriterade beslut fattas bör den politiska prioriteringen och samordningen för att genomföra samförståndsavtalet och de landsspecifika rekommendationerna vara överensstämmande.

               (9)

               Målet med den finanspolitiska strategin i konvergensprogrammet 2014 är att uppfylla, och även i fortsättningen hålla fast vid, det medelfristiga budgetmålet om ett strukturellt underskott på 1 % av BNP 2015, vilket är förenligt med kravet i stabilitets- och tillväxtpakten. År 2014 utnyttjar Rumänien möjligheten att tillfälligt avvika från anpassningen till det medelfristiga budgetmålet för samfinansierade projekt. Rumänien måste kompensera för avvikelsen nästa år. Enligt konvergensprogrammet kommer det (omräknade) strukturella saldot att stabiliseras under 2014 och förbättras med 0,8 % av BNP under 2015. Utgifterna förväntas öka i en takt som är förenlig med utgiftsriktmärket både 2014 och 2015. Den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP förväntas uppgå till 40 % 2015 och minska 2016–2017. Den finanspolitiska strategin i konvergensprogrammet ligger i stort sett i linje med kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna är rimligt. Det överensstämmer i stora drag med 2014 års vårprognos från kommissionens avdelningar. Den uppskattade potentiella BNP som ligger till grund för konvergensprogrammet är dock något högre, framför allt till följd av förbättrade utsikter på arbetsmarknaden. Utgiftskontrollen och lägre skatteuppbörd än planerat utgör nedåtrisker i 2014 års budgetplaner. Dessutom har de åtgärder som ligger till grund för den föreslagna finanspolitiska vägen för 2015 och framåt ännu inte specificerats.
               Trots en smärre avvikelse i det strukturella saldot 2014 uppfyller Rumänien, enligt kommissionens prognos, kraven i stabilitets- och tillväxtpakten 2014. Den tillfälliga tillåtna avvikelsen för samfinansierade projekt har beaktats i detta fall. För 2015 finns det en risk för en betydande avvikelse från den nödvändiga strukturella anpassningen, med beaktande av den tillfälliga tillåtna avvikelsen för samfinansierade projekt. Dessutom förväntas Rumänien avvika från utgiftsriktmärket under 2015. På grundval av sin bedömning av konvergensprogrammet och kommissionens prognos, i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1466/97, anser rådet att konvergensprogrammet innebär en risk för en betydande avvikelse från kraven i den preventiva aspekten under 2015.

               (10)

               De största problemen är fortfarande skattebedrägerier och skatteundandragande (också över gränserna) när det gäller moms, punktskatter, socialförsäkringsavgifter och inkomstbeskattning. De konkreta framstegen för att bekämpa odeklarerat arbete är få. Skattelagstiftningen respekteras inte eftersom realistiska och bindande genomförandeåtgärder saknas och alltför litet har satsats på förbyggande åtgärder. En reform pågår för att öka skatteförvaltningens effektivitet. Det gränsöverskridande administrativa samarbetet, särskilt på momsområdet, är otillfredsställande. Skattekilen för låg- och medelinkomsttagare är fortfarande hög, vilket uppmuntrar till odeklarerat arbete och deklaration av lägre inkomster än vad som faktiskt intjänats. Vissa framsteg har gjorts på miljöskatteområdet. Fordonsbeskattningen förbättrades och punktskatterna på bränsle ökade och indexeras nu automatiskt. Den långsiktiga hållbarheten utgör en risk i Rumänien, framför allt till följd av kostnaderna för åldrandet. Det finns farhågor angående pensionssystemets hållbarhet och tillräcklighet på grund av att andelen förvärvsaktiva avgiftsbetalare är låg i förhållande till andelen personer som uppbär pension. Rumänien har vidtagit åtgärder för att införa samma pensionsålder för kvinnor och män från och med 2035.

               (11)

               Ineffektiv användning av resurserna och dålig förvaltning ökar risken för att budgeten inte kommer att vara hållbar inom hälso- och sjukvården. Det omfattande bruket med svarta betalningar inom den offentliga hälso- och sjukvården gör att vården inte är vare sig effektiv, av hög kvalitet eller tillgänglig för alla. Reformer för att förbättra effektiviteten inom hälso- och sjukvården och en hållbar finansiering av den har inletts, men fortsatta ansträngningar krävs. Vissa åtgärder har försenats, får inte tillräckligt med medel och blir lidande av tjänsternas låga kapacitet. Man skulle kunna öka kostnadseffektiviteten genom att minska den överdrivna användningen av sjukhusvård och stärka primärvårds- och remitteringssystemen. Ytterligare reformer av hälso- och sjukvården har inletts. Reformerna syftar till att förbättra folkhälsan genom bland annat främjande av hälso- och sjukvård av hög kvalitet för alla.

               (12)

               De största utmaningarna på den rumänska arbetsmarknaden är den stora andelen icke-förvärvsarbetande, ett otillräckligt utnyttjande av arbetskraftspotentialen och arbetskraftens bristande kvalitet och produktivitet. Kvaliteten på den offentliga arbetsförmedlingen och omskolningen är fortfarande låg, trots vissa småskaliga åtgärder. Begränsade resurser inom den offentliga arbetsförmedlingen och avsaknaden av resultatbedömning gör att arbetssökande inte kan få individuellt anpassade tjänster och försvårar arbetsförmedlingen och integreringen av en aktiv och passiv arbetsmarknadspolitik. I Rumänien är andelen unga som varken arbetar eller studerar hög och fortsätter att stiga (17,3 % under 2013). Den nationella strategin för ett aktivt åldrande för att öka sysselsättningen bland de äldre har försenats och kommer enligt de nuvarande planerna att införas i slutet av 2014.

               (13)

               För arbetsmarknadens partner finns det inga klara riktlinjer för hur man ska fastställa minimilöner på ett sätt som stöder sysselsättningen och konkurrenskraften och samtidigt säkerställer arbetsinkomsten på ett hållbart sätt.

               (14)

               Utbildningsreformen från 2011, som gick ut på att införa en långsiktig plan för att förbättra kvaliteten på utbildningen på alla nivåer, har ännu inte kommit igång riktigt på grund av brist på ekonomiska resurser och personal. Eftersom yrkesutbildningen har minskat kraftigt under de senaste tjugo åren har flera reformer och pilotprojekt inletts under de senaste åren. Tillgången på yrkesutbildning, utbildningens relevans för arbetsmarknaden och näringslivets deltagande i arbetsplatsutbildning och praktik är fortfarande låg. Stora kompetensglapp kvarstår bland unga med universitets- eller högskoleexamen. Kontakterna mellan näringslivet och universiteten och högskolorna är dåliga. Till följd av detta är arbetslösheten hög, och många akademiskt utbildade har arbeten som inte motsvarar utbildningen eller som är mindre kvalificerade. Deltagandet i livslångt lärande är fortsatt ett av de lägsta i unionen. Andelen ungdomar med enbart grundskoleutbildning är fortsatt en av de högsta i unionen och för närvarande ännu högre än före 2010. Andelen romer är särskilt hög. Kvinnornas sysselsättning bromsas av att det knappast finns någon god barnomsorg till rimlig kostnad och att tillgången till den är begränsad, särskilt för barn i åldern 0–3 år.

               (15)

               Att minska fattigdomen är fortfarande en stor utmaning. Trots att sysselsättningen varit relativ stabil har hushållens bruttoinkomster minskat och inkomstskillnaderna ökat. Familjer med barn är särskilt utsatta. Endast begränsade framsteg har gjorts för att påskynda övergången från institutionell till alternativ omsorg för föräldralösa barn. Många personer med funktionsnedsättning vårdas fortfarande på stora vårdinrättningar, och samhällstjänsterna för dessa personer är ännu inte tillräckligt utvecklade. Det låga utnyttjandet av sociala förmåner och deras begränsade omfattning och tillräcklighet är fortsatt en utmaning när det gäller de sociala förmånernas effektivitet att minska fattigdomen. Den minimilön som utgör en kombination av tre befintliga sociala förmåner (garanterad minimilön, familjetillägg och uppvärmningsbidrag) och som planerades för 2015 har försenats. Den nationella integrationsstrategin för romer började genomföras 2012, men de ekonomiska resurserna för genomförandet av de viktigaste handlingsplanerna var otillräckliga och resultatet är magert. Översynen av strategin och genomförandet av de reviderade handlingsplanerna har försenats.

               (16)

               Den offentliga förvaltningens bristfälliga förmåga att utveckla och genomföra politiska åtgärder är fortsatt en viktig utmaning för Rumänien och utgör ett hinder för landets utveckling, företagsklimatet och offentliga investeringar och även för tillhandahållandet av offentliga tjänster av en tillräckligt hög kvalitet. De strukturella orsakerna till den låga administrativa kapaciteten analyserades 2013. På grundval av analyserna håller en strategi för en bättre offentlig förvaltning 2014–2020 som bäst på att utarbetas och förväntas vara klar i mitten av 2014.

               (17)

               Trots att viktiga framsteg gjorts är utnyttjandegraden för EU-medel fortfarande en av de lägsta i EU. Förvaltningen, kontrollsystemen och upphandlingsförfarandena som fortfarande är bristfälliga kan ha en negativ inverkan på förberedelserna och genomförandet av kommande program. Strategisk planering och politisk prioritering på central regeringsnivå, liksom politisk prioritering och flerårig budgetplanering på nivån för fackministerier med ansvar för viktiga investeringsfrågor, utgör fortfarande en utmaning. Lagstiftningen om offentlig upphandling är instabil och inkonsekvent. Det institutionella upplägget med flera aktörer och ofta överlappande ansvarsområden gör att bristerna kvarstår och att de upphandlande myndigheterna inte får den vägledning de behöver. Korruption och intressekonflikter är fortsatt ett problem för upphandlande myndigheter. Ett system med förhandskontroller av intressekonflikter inom den offentliga upphandlingen förväntas bli infört senast i slutet av 2014.

               (18)

               Den bristfälliga lagstiftningen och bristen på insyn och förutsägbarhet i regelverket utgör hinder för näringslivet och medborgarna. Förfarandena för att få el och byggnadslov och för att betala skatter är fortfarande komplicerade. Oklara markägoförhållanden är ytterligare en utmaning för det rumänska näringslivet; mindre än 50 % av alla fastigheter finns registrerade i fastighetsregistret och endast omkring 15 % av fastigheterna har granskats och registrerats digitalt. Rumänien har gjort vissa framsteg för att förbättra rättssystemets kvalitet, oberoende och effektivitet och för att bekämpa korruption, men denna fråga är fortsatt ett problem för företag som behöver en effektiv tvistlösningsmekanism. På politisk och administrativ nivå finns det fortfarande en stark ovilja mot att ta itu med dataskyddsfrågor och korruptionsbekämpning.

               (19)

               Prisregleringen på elmarknaden för industriella användare avslutades 2013, och utfasningen av regleringen av naturgas- och elpriser pågår. Effektiviteten och insynen i förvaltningen av de statsägda företagen inom dessa sektorer är en stor utmaning. Avregleringen av energipriserna förväntas sporra till förbättrad energieffektivitet, även om konkreta åtgärder och resursåtaganden krävs för att ytterligare förbättra energieffektiviteten inom hushållen, fjärrvärmen, industrin och stadstrafiken. Rumäniens el- och naturgasmarknader har ännu inte fullt ut integrerats i EU:s marknader. Betydande hinder kvarstår för genomförandet av gränsöverskridande ledningar för naturgas som skulle bidra till att göra utbudet mer diversifierat.

               (20)

               Den underutvecklade grundläggande transportinfrastrukturen är en flaskhals för tillväxt i Rumänien. Det kraftigt ökande antalet fordon och den dåliga väginfrastrukturen utgör ett hinder för näringslivet och ekonomin. Bristerna i underhållet av järnvägsnätet påverkar säkerheten och tillförlitligheten. Godstrafiken på de inre vattenvägarna, framför allt på Donau, kunde utnyttjas i mycket större utsträckning. Ineffektiviteten och avsaknaden av insyn i de statsägda företagen inom transportsektorn gör att nätverksinfrastrukturerna inte kan utvecklas.

               (21)

               Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen gjort en omfattande analys av Rumäniens ekonomiska politik. Den har bedömt det nationella reformprogrammet och konvergensprogrammet. Kommissionen har beaktat inte bara programmens relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Rumänien utan också i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–8 nedan.

               (22)

               Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet, och dess yttrande (5) återspeglas särskilt i rekommendation 2 nedan.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Rumänien att vidta följande åtgärder under perioden 2014–2015:

               1.

               Införa EU:s/IMF:s program för ekonomiskt stöd för att till fullo tillämpa de politiska villkoren i samförståndsavtalet av den 6 november 2013 samt tilläggen till detta avtal som kompletterar och stöder genomförandet av dessa landsspecifika rekommendationer.

               2.

               Genomföra den finanspolitiska strategin för 2014, avsevärt öka de finanspolitiska insatserna för att nå och även i framtiden hålla fast vid det medelfristiga budgetmålet under 2015 i enlighet med åtagandena i betalningsbalansprogrammet och 2014 års konvergensprogram, särskilt genom att fastställa de underliggande åtgärderna. Effektivisera skatteuppbörden genom att fortsätta att genomföra den omfattande strategin för efterlevnad av skattelagstiftningen och öka insatserna för att minska momsbedrägerierna. Bekämpa odeklarerat arbete. Minska skattebördan för låg- och medelinkomsttagare på ett budgetneutralt sätt. Slutföra den pensionsreform som inleddes 2010 genom att införa samma pensionsålder för kvinnor och män.

               3.

               Påskynda reformerna av hälso- och sjukvården för att öka dess effektivitet, kvalitet och tillgänglighet, bland annat för utsatta personer samt avlägsna och isolerade samhällen. Öka insatserna för att bekämpa svarta betalningar, bl.a. genom ändamålsenliga förvaltnings- och kontrollsystem.

               4.

               Stärka aktiva arbetsmarknadsåtgärder och arbetsförmedlingens kapacitet. Ägna särskild uppmärksamhet åt att aktivera oregistrerade unga. Öka insatserna för att främja äldre arbetstagares anställbarhet. I samråd med arbetsmarknadens parter utarbeta klara riktlinjer för ett transparent fastställande av minimilönen med hänsyn till förhållandena inom näringslivet och på marknaden.

               5.

               Förbättra kvaliteten på och tillgången till yrkesutbildning, praktik, högre utbildning och livslångt lärande och anpassa dessa till arbetsmarknadens behov. Garantera bättre tillgång till förskoleverksamhet och barnomsorg.

               6.

               Förbättra de sociala transfereringarnas effektivitet, särskilt för barn, och fortsätta reformen av det sociala biståndet, genom att stärka dess samband med aktiveringsåtgärder, i syfte att lindra fattigdomen. Påskynda insatserna för att genomföra de planerade åtgärderna för att främja integrationen av romer på arbetsmarknaden, öka elevnärvaron och minska andelen elever med enbart grundskoleutbildning genom partnerskap och effektiv övervakning.

               7.

               Påskynda insatserna för att förbättra den offentliga förvaltningens kapacitet, särskilt genom att förbättra effektiviteten, förvaltningen av personalresurserna, beslutsverktygen och samordningen inom och mellan olika förvaltningsnivåer och genom att öka insynen, dataskyddet och ansvarsskyldigheten. Öka utnyttjandet av EU-fonderna, stärka förvaltnings- och kontrollsystemen, förbättra förmågan till strategisk planering, bl.a. planeringen av den fleråriga budgeten. Åtgärda brister i den offentliga upphandlingen. Fortsätta att förbättra och effektivisera rättsväsendet, bekämpa korruption på alla nivåer, och garantera ett effektivt verkställande av domstolsbeslut.

               8.

               Främja konkurrens och effektivitet inom energi- och transportsektorn. Påskynda reformen av företagsstyrningen av statsägda företag inom energi- och transportsektorn och öka deras effektivitet. Förbättra och samordna de politiska riktlinjerna för energieffektivitet. Prioritera förbättrandet av den gränsöverskridande integrationen av energinät och möjligheterna till en omvänd gastransport.

      Utfärdad i Bryssel den 8 juli 2014.

            På rådets vägnar

         P.C. PADOAN

            Ordförande

      (1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Upprätthålls för 2014 genom rådets beslut 2014/322/EU av den 6 maj 2014 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik för 2014 (EUT L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  EUT C 217, 30.7.2013, s. 67.

      (4)  Rådets beslut 2013/531/EU av den 22 oktober 2013 om tillhandahållande av förebyggande medelfristigt ekonomiskt unionsstöd till Rumänien (EUT L 286, 29.10.2013, s.1).

      (5)  Enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1466/97.


title: Kommissionens rekommendation av den 5 december 2007 om införande av texten till artikel 20 i EG-fördraget i pass [delgivet med nr K(2007) 5841]

text:
               6.5.2008

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 118/30

      KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

   av den 5 december 2007
   om införande av texten till artikel 20 i EG-fördraget i pass
   [delgivet med nr K(2007) 5841]
   (2008/355/EG)
   EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 211, och
   av följande skäl:

               (1)

               Artikel 20 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (nedan artikel 20 i EG-fördraget) ger unionsmedborgare som befinner sig i ett tredjeland där den stat där de är medborgare saknar beskickning rätt till skydd av varje medlemsstatas diplomatiska eller konsulära myndigheter på samma villkor som medborgarna i den staten. Denna rättighet är också förankrad i artikel 46 i Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter.

               (2)

               En Eurobarometerundersökning som offentliggjordes i juli 2006 visade att en majoritet av unionsmedborgarna inte känner till artikel 20 i EG-fördraget och dess följder. Endast 23 procent av de tillfrågade sade sig känna till de möjligheter som artikel 20 i EG-fördraget erbjuder. Det framkom vidare att hälften av unionsmedborgarna kommer att resa till ett tredjeland inom de kommande tre åren.

               (3)

               Förslaget att ta in texten till artikel 20 i EG-fördraget i pass för att upplysa medborgarna om deras rättigheter väcktes i Michel Barniers rapport ”For a European civil protection force: europe aid” den 9 maj 2006. Den 15 juni 2006 uppmanade rådets ordförandeskap medlemsstaterna att överväga möjligheten att ta in texten i artikel 20 i EG-fördraget för att ge unionsmedborgarna god kännedom om sina rättigheter (1).

               (4)

               Kommissionen antog den 28 november 2006 (2) en grönbok om diplomatiskt och konsulärt skydd av unionsmedborgarna i tredjeland. I grönboken föreslogs flera möjliga åtgärder för att stärka unionsmedborgarnas skydd. Kommissionen föreslog att medlemsstaterna skulle rekommenderas att ta in texten i artikel 20 i EG-fördraget i passhandlingarna, som en effektiv påminnelse till medborgarna om deras rättigheter. Förslaget fick brett stöd från medlemsstaterna, det civila samhället, medborgarna och övriga EU-institutioner (3)
                   (4). För att upplysa medborgarna om deras rätt till skydd från varje medlemsstats diplomatiska eller konsulära myndigheter enligt artikel 20 i EG-fördraget förslogs också att man skulle skapa en särskild webbsida om dessa rättigheter och införa en hänvisning till webbsidan i de nationella passhandlingarna.

               (5)

               Det ingår i medlemsstaternas behörighet att utfärda passhandlingar. Ett enhetligt utformat pass hade införts genom en resolution som antogs den 23 juni 1981 av företrädare för medlemsstaternas regeringar (5). Dessutom antogs ytterligare åtgärder på gemenskapsnivå avseende säkerhetsnormer för passhandlingar. Ett enhetligt utformat pass hade införts genom en resolution som antogs den 17 oktober 2000 av företrädare för medlemsstaternas regeringar vad gäller skydd av pass och andra resehandlingar mot förfalskning (6). Rådets antog en förordning den 13 december 2004 om standarder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i pass och resehandlingar som utfärdas av medlemsstaterna efter den 28 augusti 2006 och om ytterligare uppgifter i pass som utfärdas efter den 28 juni 2007 (7).

               (6)

               Artikel 20 i EG-fördraget bör återges på det officiella språket eller de officiella språken i den medlemsstat som utfärdat passet.

               (7)

               Det är tillräckligt att återge den första meningen i artikel 20 i EG-fördraget. Den andra meningen gäller medlemsstaternas skyldighet inleda de internationella förhandlingar som krävs för att säkerställa skyddet och är inte direkt relevant för medborgarna.

               (8)

               Kommissionen har för avsikt att skapa en webbsida med uppgifter om konsulärt skydd och på detta utrymme offentliggöra praktisk information, t.ex. aktuella kontaktadresser till medlemsstaternas beskickningar i tredjeland. Det vore bra om en hänvisning till webbsidan som gemensam kontaktpunkt för dessa rättigheter fördes in i de nationella passhandlingarna tillsammans med lydelsen i artikel 20 i EG-fördraget.

               (9)

               För att minska den administrativa bördan på medlemsstaterna bör dessa rekommenderas att föra in lydelsen i artikel 20 i EG-fördraget i nya passhandlingar som utfärdas efter den 1 juli 2009.

               (10)

               För att informera medborgare vars pass utfärdats utan hänvisning till artikel 20 i EG-fördraget bör man rekommendera att en självhäftande etikett fästs på utsidan av passets baksida.

               (11)

               Införande av lydelsen i artikel 20 i EG-fördraget i pass skulle väsentligt bidra till att öka medborgarnas medvetenhet om rätten till skydd av diplomatiska och konsulära myndigheter till en begränsad kostnad för medlemsstaterna.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS

               1.

               att medlemsstaterna inför texten till den första meningen i artikel 20 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och en hänvisning till EU:s webbplats (http://ec.europa.eu/consularprotection) i pass som utfärdas efter den 1 juli 2009,

               2.

               att medlemsstaterna förser pass som utfärdats före den 1 juli 2009 med en självhäftande etikett med de uppgifter som avses i punkt 1,

               3.

               att medlemsstaterna informerar kommissionen om de åtgärder som vidtagits, inom 18 månader från det att den här rekommendationen offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning.

      Utfärdad i Bryssel den 5 december 2007.

            På kommissionens vägnar

         Franco FRATTINI

            Vice ordförande

      (1)  ”Förstärkande av Europeiska unionens förmåga till katastrof- och krishantering”, rådets dokument nr 10551/06 av den 15 juni 2006.

      (2)  KOM(2006) 712 slutlig.

      (3)  Europaparlamentets yttrande: A6/0454/2007.

      (4)  Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande: SOC/262 (CESE 425/2007).

      (5)  EGT C 241, 19.9.1981, s. 1.

      (6)  EUT C 310, 28.10.2000, s. 1.

      (7)  Rådets förordning (EG) nr 2252/2004 av den 13 december 2004 om standarder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i pass och resehandlingar som utfärdas av medlemsstaterna (EUT L 385, 29.12.2004, s. 1).


title: Förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om att införa gemensamma visumrestriktioner för ryska tjänstemän som är inblandade i fallet Sergej Magnitskij Europaparlamentets rekommendation till rådet av den 23 oktober 2012 om att införa gemensamma visumrestriktioner för ryska tjänstemän som är inblandade i fallet Sergej Magnitskij (2012/2142(INI))

text:
               7.3.2014

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               CE 68/13

         Tisdagen den 23 oktober 2012Förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om att införa gemensamma visumrestriktioner för ryska tjänstemän som är inblandade i fallet Sergej Magnitskij
   P7_TA(2012)0369
   Europaparlamentets rekommendation till rådet av den 23 oktober 2012 om att införa gemensamma visumrestriktioner för ryska tjänstemän som är inblandade i fallet Sergej Magnitskij (2012/2142(INI))
   2014/C 68 E/02

      Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

               —

               med beaktande av artikel 215 i EUF-fördraget,

               —

               med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Guy Verhofstadt och Kristiina Ojuland för ALDE-gruppen (B7-0196/2012),

               —

               med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2011 om rättsstatsprincipen i Ryssland (1),

               —

               med beaktande av sin resolution av den 16 december 2010 om årsrapporten för 2009 om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området (2),

               —

               med beaktande av sin resolution av den 14 december 2011 om det kommande toppmötet mellan EU och Ryssland den 15 december 2011 och resultatet av valet till duman den 4 december 2011 (3),

               —

               med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 2 februari 2012 om att föra en konsekvent politik gentemot de regimer mot vilka EU tillämpar restriktiva åtgärder, i samband med att deras ledare utövar privata och kommersiella intressen inom EU:s gränser (4),

               —

               med beaktande av att den amerikanska senatens utrikesutskott den 26 juni 2012 antog en lag om rättssäkerhet och ansvarstagande i fallet Sergej Magnitskij som ska göra det möjligt att införa viseringsförbud och frysning av tillgångar för ryska tjänstemän som påstås ha varit inblandade i fängslandet och misshandeln av Sergej Magnitskij och i hans död,

               —

               med beaktande av det förslag till resolution om rättsstatsprincipen i Ryssland i fallet Sergej Magnitskij som lades fram vid den årliga sessionen för OSSE:s parlamentariska församling 2012, i vilket de nationella parlamenten uppmanas att vidta åtgärder för att införa viseringsförbud och frysning av tillgångar,

               —

               med beaktande av artikel 121.3 i arbetsordningen,

               —

               med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0285/2012), och av följande skäl:

               A.

               Gripandet av Sergej Magnitskij, de förhållanden han utsattes för under frihetsberövandet och hans senare död i häktet är ett väldokumenterat och allvarligt fall av åsidosättande av de grundläggande mänskliga rättigheterna.

               B.

               Åtalet mot Sergej Magnitskij efter hans död är en kränkning av internationell och nationell rätt och visar klart och tydligt att det ryska straffrättsliga systemet fungerar dåligt.

               C.

               Ryssland är medlem av Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa och har åtagit sig att fullt ut respektera de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen. EU har vid ett flertal tillfällen erbjudit ytterligare stöd och sakkunskap för att bistå Rysslands modernisering och hjälpa landet att upprätthålla sin konstitutionella och rättsliga ordning.

               D.

               Trots slutsatserna från 2011 av den undersökning som genomfördes av den ryske presidentens människorättsråd om olagligheten i att gripa, frihetsberöva och neka Sergej Magnitskij rättslig prövning har utredningarna kört fast, och de inblandade tjänstemännen har rentvåtts och till och med anförtrotts fallet efter hans död. Dessa åtgärder från myndigheternas sida visar att åtalet mot Magnitskij är politiskt motiverat.

               E.

               Europeiska unionen har vid många tillfällen och i många sammanhang, från de regelbundna samråden om de mänskliga rättigheterna till olika högnivåmöten, uppmanat de ryska myndigheterna att genomföra grundliga oberoende utredningar i detta speciella, väldokumenterade fall och att sätta stopp för det rådande straffrihetsklimatet.

               F.

               Åtalet mot Sergej Magnitskij är visserligen inte unikt men är likafullt det främsta och mest väldokumenterade fallet av maktmissbruk av de ryska brottsbekämpande myndigheterna, som å det grövsta kränker rättsstatsprincipen. Det finns många andra rättsfall som under förevändning av ekonomisk brottslighet och korruptionsanklagelser syftar till att röja affärskonkurrenter eller politiska rivaler ur vägen.

               G.

               Visumrestriktioner och andra restriktiva åtgärder är inte i sig vedertagna rättsliga påföljder utan utgör en politisk signal om EU:s oro riktad till en större publik, och därmed förblir de ett nödvändigt och legitimt utrikespolitiskt verktyg.

               H.

               Genom att utdöma påföljder med anledning av Magnitskij-fallet kan EU få de ryska myndigheterna att verkligen göra en ny kraftansträngning för att på ett mer konkret och övertygande sätt ta itu med den bristande tillämpningen av rättsstatsprincipen i Ryssland och det aktuella straffrihetsklimatet.

               I.

               Flera nationella parlament i EU:s medlemsstater, bland annat i Nederländerna, Förenade kungariket, Sverige och Polen, har redan antagit resolutioner där de uppmanar sina regeringar att utdöma påföljder med anledning av Magnitskij-fallet. Flera andra nationella parlament, till exempel i Portugal, Frankrike, Spanien och Lettland, håller på att utarbeta sådana resolutioner.

               1.

               Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:

                           a)

                           Rådet uppmanas att upprätta en gemensam EU-förteckning över tjänstemän som bär ansvar för Sergej Magnitskijs död, den efterföljande juridiska mörkläggningen och de fortgående och oupphörliga trakasserierna mot hans mor och änka.

                           b)

                           Rådet uppmanas att införa och tillämpa ett EU-omfattande viseringsförbud för dessa tjänstemän och att frysa alla ekonomiska tillgångar som de eller deras närmaste familj kan inneha inom EU.

                           c)

                           Rådet uppmanas att uppmana Ryssland att genomföra en trovärdig och oberoende utredning som omfattar alla aspekter av detta tragiska fall och att ställa alla ansvariga inför rätta.

                           d)

                           Rådet uppmanas att uppmana de ryska myndigheterna att sätta stopp för den utbredda korruptionen och att reformera rättssystemet så att det överensstämmer med de internationella standarderna genom att skapa ett system som är så oberoende, rättvist och transparent att det under inga omständigheter kan missbrukas för politiska ändamål.

                           e)

                           Rådet uppmanas att under de bilaterala mötena och på ett mer beslutsamt, resolut och resultatinriktat sätt ta upp denna fråga och frågan om hot och straffrihet när det gäller fall som inbegriper människorättsförsvarare, journalister och advokater.

               2.

               Europaparlamentet uppmuntrar rådet att inta en konsekvent och målmedveten hållning när det gäller andra allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Ryssland, på grundval av väldokumenterade, samstämda och oberoende källor och övertygande bevis, och att som sista utväg införa liknande restriktiva åtgärder mot de skyldiga.

               3.

               Europaparlamentet understryker att de ryska myndigheternas åtagande när det gäller de grundläggande värdena, till exempel rättsstatsprincipen och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, alltjämt är den viktigaste förutsättningen för förbindelserna mellan EU och Ryssland och för utvecklingen av ett stabilt och pålitligt partnerskap mellan de båda parterna.

               4.

               Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen, medlemsstaterna, den ryska statsduman samt till regeringen i Ryska federationen.

      (1)  EUT C 188 E, 28.6.2012, s. 37.

      (2)  EUT C 169 E, 15.6.2012, s. 81.

      (3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0575.

      (4)  Antagna texter, P7_TA(2012)0018.