title: Rådets rekommendation av den 5 april 2022 om brobyggande för ett effektivt europeiskt samarbete om högre utbildning (Text av betydelse för EES) 2022/C 160/01

text:
               13.4.2022

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 160/1

      RÅDETS REKOMMENDATION
      av den 5 april 2022
      om brobyggande för ett effektivt europeiskt samarbete om högre utbildning
      (Text av betydelse för EES)
      (2022/C 160/01)
      EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 165 och 166,
      med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och
      av följande skäl:

                  1.

                  Ett djupare och effektivare gränsöverskridande samarbete inom sektorn för högre utbildning i hela Europa är centralt för att stödja unionens värden, identitet och demokrati, och för att bygga upp resiliens i det europeiska samhället och den europeiska ekonomin och en hållbar framtid. Starka sammanlänkade högre utbildningsanstalter är ett viktigt instrument för att ta itu med utmaningarna i samband med den gröna och den digitala omställningen och en åldrande befolkning liksom andra centrala socioekonomiska utmaningar genom kunskapsutbyte och gemensamt skapande av innovativa lösningar. De kan också säkra Europas kapacitet att främja teknikdriven konkurrenskraft.

                  2.

                  Att bygga broar som gör det möjligt för högre utbildningsanstalter att utveckla ett djupare, permanent och effektivt gränsöverskridande samarbete på institutionell nivå är ett viktigt instrument för att göra de högre utbildningsanstalterna starkare tillsammans och förbereda studerande, andra i livslångt lärande, forskare och personal för en global framtid. Högre utbildningsanstalter i hela Europa anpassar sig till en snabbt föränderlig värld med ämnesområden och inlärningsmiljöer i snabb utveckling, till exempel i samband med den gröna och den digitala omställningen. Detta kräver nytt tänkande, nya strategier och nya strukturer för samarbete och rörlighet (där fysisk rörlighet fortsätter vara det huvudsakliga formatet) för studerande, personal och forskare över ämnesmässiga och geografiska gränser. Denna nya verklighet, som drivs på av den digitala omställningen, kommer att medföra ett nytt attraktivt utbildningsutbud, nya format och möjligheter till gränsöverskridande samarbete och rörlighet, både fysiskt och online, för alla studerande, även för personer med begränsade möjligheter eller från avlägsna områden, såsom de yttersta randområdena, och kommer att uppmuntra till mångfald bland akademiker, forskare och personal.

                  3.

                  Ett starkare samarbete mellan olika högre utbildningsanstalter, däribland universitet, forskningsuniversitet, högskolor, universitet för tillämpad vetenskap, institutioner för högre yrkesutbildning och högre konstnärlig utbildning i hela EU är en central princip som ligger till grund för och är en oundgänglig del i det europeiska området för utbildning och det europeiska forskningsområdet. Ett fördjupat gränsöverskridande samarbete mellan olika och kompletterande institutioner i hela Europa stöder en rättvis tillgång till högkvalitativ och inkluderande utbildning och forskning, främjar skapande och spridning av kunskap, underlättar delning av kapacitet och infrastruktur och bidrar till livskraften i institutionernas regioner och samhällen, och bidrar till att övervinna begränsade möjligheter och geografiska skillnader. Det kan också främja en integrering i forsknings- och innovationsekosystem samt industriella ekosystem. Ett gränsöverskridande samarbete bidrar likaså till att frigöra den fulla potentialen i sektorn för högre utbildning som en drivkraft för färdigheter, kompetens och kunskap, t.ex. för den digitala och den gröna omställningen, och bidrar till att förverkliga den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

                  4.

                  I kommissionens meddelande om att förverkliga det europeiska området för utbildning senast 2025 (1) efterlyses ett smidigt och ambitiöst gränsöverskridande samarbete, ett förenklat utfärdande av gemensamma examina och en undersökning av genomförbarheten av en rättslig stadga för allianser såsom Europauniversiteten. I rådets resolution om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete inför och bortom det europeiska området för utbildning (2021–2030) (2) uppmuntras ett fördjupat samarbete, sammanslagning av kunskap och resurser och skapande av fler möjligheter för rörlighet för studerande, akademiker och forskare, bland annat genom ett fullständigt genomförande av initiativen för Europauniversitet och det europeiska studentkortet. I sina slutsatser om initiativet Europauniversitet – Brobyggande mellan högre utbildning, forskning, innovation och samhället: att bana väg för en ny dimension inom den europeiska högre utbildningen (3) uppmanade rådet medlemsstaterna att undanröja hinder för mer kompatibla system för högre utbildning och att undersöka möjligheten att införa gemensamma europeiska examina. I sina slutsatser om en fördjupning av det europeiska forskningsområdet: att skapa attraktiva och hållbara karriärer och arbetsvillkor för forskare och göra kompetenscirkulation till ett faktum (4) uppmanade rådet kommissionen stödja medlemsstaterna i utformningen av politiska åtgärder för smidigt och ambitiöst gränsöverskridande samarbete mellan lärosäten i Europa, särskilt på området för akademiska karriärer och forskarkarriärer. I kommissionens meddelande om ett nytt europeiskt forskningsområde för forskning och innovation (5) och i pakten för forskning och innovation i Europa (6) efterlyses ett fördjupat samarbete och erkänns potentialen hos initiativ som Europauniversiteten när det gäller att omvandla den högre utbildningen. I den europeiska kompetensagendan (7) uppmanas också till att undanröja hinder för ett effektivt och djupare gränsöverskridande samarbete.

                  5.

                  I Romkommunikén från ministrarna i det europeiska området för högre utbildning och i rådets rekommendation om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer inom högre utbildning och gymnasial utbildning samt resultat av studieperioder utomlands (8) uppmanas till att främja och underlätta ett djupare gränsöverskridande samarbete. Europaparlamentets resolution om det europeiska området för utbildning och ett gemensamt helhetsgrepp (9) understryker behovet av mer samarbete och uppmanar till användning av synergier mellan det europeiska området för utbildning, det europeiska forskningsområdet och det europeiska området för högre utbildning.

                  6.

                  De 41 Europauniversiteten, med stöd av programmet Erasmus+ och kompletterade av Horisont 2020 för forsknings- och innovationsdimensionen, och liknande långvariga institutionaliserade samarbetsmodeller, ger värdefulla lärdomar samtidigt som man testar djupare gränsöverskridande samarbetsmodeller som går utöver befintliga enskilda institutionella strategier, styrelseformer och samarbetsekosystem. De är en inspirationskälla för den högre utbildningen i stort, för att driva på systemreformer och samtidigt underlätta bättre samordning inom den europeiska politiken för högre utbildning och forskning.

                  7.

                  I denna rådsrekommendation avses med Europauniversitet de som finansieras genom programmet Erasmus+, i förekommande fall med kompletterande stöd från Horisontprogrammet för forsknings- och innovationsdimensionen. Med allianser mellan högre utbildningsanstalter avses alla andra samarbetsmodeller, såsom kunskaps- och innovationsgrupper. Syftet med denna rådsrekommendation är att underlätta gränsöverskridande samarbete för alla europeiska högre utbildningsanstalter, utöver dem som får stöd inom ramen för initiativet Europauniversitet.

                  8.

                  Europauniversiteten bidrar till kvaliteten på det gränsöverskridande samarbetet genom interinstitutionella strategier som kombinerar lärande och undervisning, forskning, innovation och kunskapsöverföring till ekonomin och samhället samt bidrar till politiska och samhälleliga förändringar,

                  9.

                  Allianser för högre utbildning skulle på frivillig basis kunna dra nytta av institutionaliserade samarbetsinstrument, såsom en eventuell rättslig status för allianser mellan högre utbildningsanstalter, som gör det möjligt för dem att när så är lämpligt dela gemensamma finansiella, personalmässiga, digitala och fysiska resurser och tjänster, i syfte att driva virtuella universitetsövergripande campus och driftskompatibla plattformar för gemensam digital eller blandad verksamhet. För att fördjupa det gränsöverskridande samarbetet i syfte att effektivt hantera den gröna och den digitala omställningen måste utvecklingen av tvärvetenskapliga moduler och utformningen av gemensamma examina, på grundval av gemensamt skapade europeiska kriterier i enlighet med Bolognaprocessens instrument, underlättas ytterligare på nationell, regional och institutionell nivå. Ett underlättande av en flexibel och inkluderande rörlighet och en bredare användning av det europeiska studentkortet kan öka möjligheterna för studerande, akademiker, forskare och personal. Tillräcklig långsiktig flerårig finansiering krävs för att bygga upp kapacitet och uppnå den fastställda ambitionsnivån för gränsöverskridande samarbete.

                  10.

                  Ett fördjupat samarbete mellan högre utbildningsanstalter kräver att man tar itu med övergripande utmaningar. Ett smidigt inrättande, extern kvalitetssäkring och ackreditering av gemensamma gränsöverskridande utbildningsverksamheter och utbildningsprogram på alla nivåer påverkas av skillnaderna i extern kvalitetssäkring, det ojämna genomförandet av automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer och studieperioder utomlands och av de därmed sammanhängande nyckelåtagandena inom Bolognaprocessen, inbegripet skillnaderna i examensstrukturer, skillnaderna i antagandet av det europeiska förfarandet för kvalitetssäkring av gemensamma program och skillnaderna i tillämpningen av det europeiska systemet för överföring och ackumulering av studiemeriter (ECTS) och det partiella erkännandet av virtuellt och blandat lärande. Att ta itu med dessa frågor och säkerställa ett fullständigt genomförande av Bolognainstrumenten skulle minska de administrativa bördorna, underlätta det gränsöverskridande samarbetet och främja genomförandet av innovativ tvärvetenskaplig pedagogik i olika länder.

                  11.

                  Ett europeiskt gränsöverskridande samarbete på institutionell nivå är ett kraftfullt instrument som ska stödja och ytterligare utveckla omvandling mot inkluderande, konkurrenskraftiga, hållbara och attraktiva högre utbildningsanstalter med spetskompetens som fullgör alla sina uppgifter (utbildning, forskning, innovation och tjänster till samhället), och medför fördelar inom och utanför den högre utbildningssektorn, och verkar för ett Europa med kunskap, motståndskraft och demokrati och återspeglar vår europeiska livsstil och våra värden. Det gränsöverskridande samarbetet måste underlättas genom en enhetlig uppsättning europeiska och nationella åtgärder, ett effektivt genomförande av tillgängliga europeiska initiativ, instrument och verktyg såsom initiativet Europauniversitet, Bolognaprocessens instrument eller det europeiska studentkortet, samt undersökande av möjliga nya instrument. Till hela den högre utbildningens fördel och för att ge samhället ett mervärde kan dessa nya instrument utvecklas på ett medskapande och stegvist sätt så att de högre utbildningsanstalterna kan bygga broar och samarbeta mer effektivt över gränserna och systemen för högre utbildning bli mer sammanhållna.

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS MEDLEMSSTATERNA ATT GÖRA FÖLJANDE:
      Med full hänsyn till subsidiaritetsprincipen, institutionellt oberoende och akademisk frihet, i enlighet med nationella förhållanden, och i nära samarbete med alla berörda parter:

                  1.

                  Ge de högre utbildningsanstalterna möjlighet att, inom en process för gemensamt skapande, undersöka nödvändigheten av, fördelarna och riskerna med och möjligheten att inrätta institutionaliserade samarbetsinstrument, såsom en eventuell rättslig status för allianser mellan högre utbildningsanstalter, till exempel Europauniversiteten, i syfte att underlätta ett djupare samarbete genom att dela med sig av kapacitet avseende personalresurser, teknik, data, utbildning, forskning och innovation, om detta är lämpligt. Göra det möjligt för dem att experimentera med olika möjligheter till fördjupat samarbete samt att, på frivillig basis, pröva befintliga europeiska instrument, såsom den europeiska grupperingen för territoriellt samarbete (EGTS) (10) eller den europeiska ekonomiska intressegrupperingen (EEIG) (11).

                  2.

                  Uppmuntra, där så är lämpligt, och göra det lättare för högre utbildningsanstalter som deltar i gränsöverskridande samarbete att tillhandahålla gemensamma program och utfärda gemensamma examina i enlighet med Bolognainstrumenten (12). I detta sammanhang, och med utgångspunkt i resultaten av de förberedande åtgärder som avses i led 12, granska och underlätta införandet av en gemensam europeisk examensmärkning. I ett senare skede kan man arbeta mot en eventuell gemensam examen på alla nivåer, utifrån gemensamt framtagna europeiska kriterier, som ska inrättas på nationell, regional eller institutionell nivå i enlighet med de nationella referensramarna för kvalifikationer.

                  3.

                  Göra det möjligt för högre utbildningsanstalter att vidareutveckla och i förekommande fall genomföra innovativ gemensam gränsöverskridande utbildningsverksamhet genom att uppmuntra och göra det möjligt för dem att pröva och genomföra lämpliga strategier och åtgärder avseende följande:

                              a)

                              Antagnings- och inskrivningskriterier för studerande och andra i livslångt lärande.

                              b)

                              Fastställande av inlärnings- och undervisningsspråk, i förekommande fall med respekt för flerspråkigheten.

                              c)

                              Andelen nätbaserat lärande i det övergripande utbildningsutbudet, andelen studentrörlighet (fysisk, virtuell eller blandad) som ingår i den gemensamma utbildningsverksamheten, och andelen och organisationen av praktik, arbetsplatsförlagt lärande, utmaningsbaserade och tvärvetenskapliga strategier.

                              d)

                              Införande av flexibla utbildningsvägar, såsom kortare inlärningserfarenheter som i förekommande fall skulle kunna leda till mikromeriter (13).

                              e)

                              Regler för tilldelning och överföring av studiemeriter samt insyn i betygsättningen, i enlighet med det europeiska systemet för överföring och ackumulering av studiemeriter (ECTS-handledningen), som grund för gränsöverskridande gemensamma program, utan ytterligare regler eller begränsningar.

                              f)

                              Användning av information om extern kvalitetssäkring av europeiska program och/eller institutioner för högre utbildning i enlighet med standarderna och riktlinjerna för kvalitetssäkring inom det europeiska området för högre utbildning (ESG), som ingår i databasen över externa kvalitetssäkringsresultat (Deqar) för att genomföra automatiskt ömsesidigt erkännande (14) i vidareutbildningssyfte i samarbete med nationella informationscentrum för akademiskt erkännande (Naric).

                              g)

                              Möjligheter att i förekommande fall erkänna tidigare lärande samt validering av icke-formellt och informellt lärande på grundval av öppna och rättvisa kvalitetskrav och organisera en lämplig bedömning av de studerande samt att tilldela relevanta studiemeriter för sådant lärande.

                              h)

                              I förekommande fall, större flexibilitet vid fastställandet av mallen för deras gemensamma examina vid genomförandet av gemensamma gränsöverskridande program.

                  4.

                  Stödja integrerad rörlighet i gemensamma gränsöverskridande utbildningsprogram

                              a)

                              Stödja högre utbildningsanstalter så att rörlighet (fysisk, virtuell eller blandad) integreras på ett mer systematiskt och flexibelt sätt i deras gemensamma utbildningsprogram på alla nivåer, så att en större grupp studerande, även studerande med begränsade möjligheter eller från avlägsna områden såsom de yttersta randområdena, akademiker och forskare kan dra nytta av dynamiken i det integrerade samarbetet inom högre utbildning och för att främja en balanserad rörlighet för talanger.

                              b)

                              Stödja digitaliseringen av rörlighetshantering inom multilaterala partnerskap, särskilt standardisering och digitalisering av förfarandena för undertecknandet av multilaterala interinstitutionella avtal, inbegripet genom en utvidgning av det europeiska studentkortet.

                              c)

                              I förekommande fall arbeta för mer enhetliga strategier för rörlighet i utbildningssyfte när det gäller antagnings- och inskrivningssystem, betygsättningssystem, akademiska läsår, kursavgiftssystem, tillträde till och användning av de högre utbildningsanstalternas faciliteter under sommar- och semestermånader.

                  5.

                  Bidra till att upprätthålla det direkta eller indirekta stödet till fördjupat gränsöverskridande institutionellt samarbete inom högre utbildning, inbegripet för Europauniversitet.

                              a)

                              Stödja alla typer av högre utbildningsanstalters deltagande i ett sådant djupgående institutionellt gränsöverskridande samarbete, när så är relevant.

                              b)

                              Främja och utveckla en kultur av gränsöverskridande samarbete av hög kvalitet bland de högre utbildningsanstalterna genom atti förekommande fall ta med och uppmuntra den när nationell politik och nationella prioriteringar fastställs.

                              c)

                              Mobilisera tillgängliga finansieringskällor på regional, nationell och europeisk nivå (15) med beaktande av de olika nationella finansiella systemen för att där så är möjligt matcha eller komplettera stödet från Erasmus+, som på ett samverkande sätt kompletteras av stödet från Horisont Europa, för ett deltagande av högre utbildningsanstalter i Europauniversitet.

                  6.

                  Främja och skydda de grundläggande principerna om institutionellt oberoende som en förutsättning för inrättandet av gemensamma styrningsformer för djupare gränsöverskridande samarbete enligt en nedifrån och upp-strategi. Göra det möjligt för de högre utbildningsanstalterna att fatta oberoende beslut om intern styrning och i finansiella, personalrelaterade och akademiska frågor, att skydda den akademiska friheten och att aktivt involvera företrädare för den akademiska personalen och de studerande i beslutsfattandet kring deras institution.

                  7.

                  Stärka det ömsesidiga förtroendet genom extern kvalitetssäkring och ackreditering av gemensamma utbildningsprogram och andra former av gemensamma utbildningserbjudanden som utvecklas av modeller för institutionellt gränsöverskridande samarbete, inbegripet Europauniversiteten i enlighet med de europeiska standarderna och riktlinjerna (ESG).

                              a)

                              Gå vidare mot användning av institutionsbaserad extern kvalitetssäkring. Detta skulle kunna stödja utvecklingen av en genuin institutionell kvalitetskultur som leder till en större ansvarsskyldighet och till kompatibilitet mellan systemen i Europa som helhet, på grundval av verktyg och ramar som redan finns inom ramen för det europeiska området för utbildning, det europeiska forskningsområdet och det europeiska området för högre utbildning.

                              b)

                              Överväga möjligheten att, när så är relevant, tillåta självackreditering av program baserat på institutionell kvalitetssäkring för att underbygga de högre utbildningsanstalternas egenansvar.

                              c)

                              I länder som förlitar sig på programbaserad extern kvalitetssäkring, överväga möjligheten att

                                          i)

                                          möjliggöra ett fullständigt genomförande av det europeiska förfarandet för kvalitetssäkring av gemensamma program (16),

                                          ii)

                                          säkerställa att den externa utvärderingen av gemensamma gränsöverskridande program kan genomföras av ett enda organ som är registrerat i det europeiska registret för kvalitetssäkring av högre utbildning (Eqar) (17) och att resultaten automatiskt godtas i alla andra berörda system för högre utbildning, utan att ytterligare nationella krav läggs till, och

                                          iii)

                                          säkerställa att förnyad ackreditering av gemensamma gränsöverskridande program följer standarderna och riktlinjerna för kvalitetssäkring inom det europeiska området för högre utbildning (ESG) och det europeiska förfarandet (18).

                  8.

                  När så är lämpligt, stödja utvecklingen av virtuellt samarbetsbaserat lärande av hög kvalitet i enlighet med den allmänna dataskyddsförordningen som en del av undervisning, lärande och forskning, för att främja och underlätta ett inkluderande och studerandecentrerat gränsöverskridande samarbete som kompletterar personlig interaktion, och särskilt avseende följande aspekter:

                              a)

                              Stödja högre utbildningsanstalter för att utveckla virtuella och webbaserade samarbetsmodeller för internationellt lärande som en integrerad del av blandat lärande, bland annat genom ledarskapsåtagande, strategisk planering, gedigen och internationaliserad pedagogisk utbildning och stödtjänster.

                              b)

                              Stödja högre utbildningsanstalter när det gäller att värdesätta och i karriärbedömningen erkänna den tid som akademiker ägnar åt att utveckla ny innovativ pedagogik och nya forskningsmetoder genom gränsöverskridande samarbete, i förekommande fall.

                              c)

                              Stödja institutionaliserade samarbetsmodeller, inbegripet Europauniversitet i deras ansträngningar att slå samman expertis och resurser för att utveckla och genomföra gemensamma digitala strategier och gemensam driftskompatibel it-infrastruktur, till exempel genom att bevilja ömsesidig tillgång till nätbaserade lärande- och forskningsmiljöer, system för hantering av utbildning, digitala bibliotek eller plattformar för storskaliga öppna nätkurser (MOOC), utbildnings- och stödtjänster, sömlös tillgång till sökbara, tillgängliga, kompatibla och återanvändbara data och andra driftskompatibla tjänster.

                              d)

                              Stödja testning av och pilotprojekt för lösningar med öppen källkod för att övervinna gemensamma utmaningar och på så sätt bidra till de högre utbildningssystemens driftskompatibilitet, digitala beredskap, datasuveränitet och dataansvar.

                  9.

                  Stödja högre utbildningsanstalter i utvecklingen av gemensamma tvärvetenskapliga gränsöverskridande utbildningsverksamheter på alla nivåer (som kort utbildning och på kandidat-, magister- och doktorandnivå).

                              a)

                              Möjliggöra och underlätta gränsöverskridande utmaningsbaserade strategier där studerande från olika discipliner, kulturer och länder samarbetar med forskare, företag, städer, regioner, icke-statliga organisationer och lokalsamhällen för att hitta kreativa och innovativa lösningar på globala och gemensamma utmaningar.

                              b)

                              Uppmuntra tillhandahållandet av högkvalitativa möjligheter till livslångt lärande för alla för att underlätta kompetenshöjning och omskolning, med fokus på de mest efterfrågade områdena på arbetsmarknaden, och därmed bidra till individens personliga och yrkesmässiga utveckling.

                  10.

                  Uppmuntra högre utbildningsanstalter att involvera studerande, akademiker, forskare och personal i styrningen av strukturer för gränsöverskridande samarbete mellan institutioner inom den högre utbildningen, samtidigt som hänsyn tas till befintliga demokratiska inslag av akademiskt självstyre, i synnerhet för följande syften:

                              a)

                              Uppmuntra de högre utbildningsanstalterna att se till att deras styrningsstrukturer återspeglar de studerandes och personalens allt mer diversifierade bakgrund samt olika sysselsättnings- och utbildningserfarenheter, i linje med principerna om inkludering och jämlikhet.

                              b)

                              Stödja kapacitetsuppbyggnad för ett starkt och effektivt ledarskap som en viktig drivkraft för ett övergripande institutionellt gränsöverskridande samarbete.

                              c)

                              Främja en jämn könsfördelning på alla nivåer i styrningsstrukturerna.

                              d)

                              Skapa möjligheter till ömsesidigt lärande för att uppmuntra och stödja initiativ inom vilka högre utbildningsanstalter kan utbyta erfarenheter och delta i ömsesidigt lärande och kunskapsutbyte.

                        Medlemsstaterna rekommenderas att genomföra denna rekommendation så snart som möjligt. De uppmanas att senast [ange datum 12 månader efter rådets antagande] informera kommissionen om de motsvarande åtgärder som ska vidtas på lämplig nivå för att stödja målen med denna rekommendation som avgörande steg mot att uppnå det europeiska området för utbildning senast 2025.

         HÄRIGENOM UPPMANAS KOMMISSIONEN,

      med full hänsyn till subsidiaritetsprincipen, institutionellt oberoende och akademisk frihet, i enlighet med nationella förhållanden, och i nära samarbete med medlemsstaterna och alla berörda parter, att göra följande:

                  11.

                  Parallellt med analysen av pågående studier och annat förberedande arbete stödja medlemsstaterna och de högre utbildningsanstalterna i att prova användningen av befintliga europeiska instrument från 2022 och framåt som ett steg mot att underlätta ett fördjupat, långsiktigt och flexibelt gränsöverskridande samarbete och undersöka behovet av och möjligheten att införa institutionaliserade samarbetsinstrument, såsom en eventuell rättslig status för allianser mellan högre utbildningsanstalter. Sådana instrument ska användas på frivillig basis och bör underlätta utbytet av kapacitet och data och utbytet av personal, när så är lämpligt, samt genomförandet av gemensamma program, i syfte att utfärda för allianserna gemensamma examina, inbegripet en gemensam examen på grundval av gemensamt skapade europeiska kriterier.
                  På grundval av resultaten av det förberedande arbetet och pilotprojekten inom Erasmus+, i varje steg rapportera till rådet för ytterligare beslut.

                  12.

                  I nära samarbete med medlemsstaterna, högre utbildningsanstalter, studentorganisationer och berörda parter undersöka alternativ och nödvändiga steg för att inrätta en möjlig gemensam examen på grundval av gemensamt skapade europeiska kriterier. Denna examen, som ska ges på frivillig basis på nationell, regional eller institutionell nivå, skulle styrka de utbildningsresultat som uppnåtts som en del av ett gränsöverskridande samarbete som kombinerar studier i flera EU-länder (19), till exempel inom Europauniversitet. Den bör vara lätt att utfärda, lagra, dela, verifiera och autentisera och bör erkännas i hela EU. Den kommer att bygga vidare på och främja genomförandet av Bolognainstrumenten i medlemsstaterna.

                              a)

                              Pilotprojekt inom Erasmus+ under 2022 för utveckling och införande av de europeiska kriterierna för tilldelning av en gemensam europeisk examensmärkning. En sådan märkning skulle utfärdas som ett kompletterande intyg till de kvalifikationer som förvärvats av studerande som tar examen från gemensamma program som tillhandahålls inom ett gränsöverskridande samarbete mellan flera högre utbildningsanstalter.

                              b)

                              På grundval av resultaten av detta förberedande arbete, rapportera till rådet för nya beslut i varje steg i riktning mot en möjlig gemensam examen på grundval av gemensamt skapade europeiska kriterier, i enlighet med Bolognaprocessens instrument.

                  13.

                  Fortsätta vidareutvecklingen av initiativet Europauniversitet enligt en nedifrån och upp-strategi genom programmet Erasmus+, på grundval av de viktigaste resultaten av halvtidsöversynen av de första allianserna. Från och med 2022 tillhandahålla hållbar finansiering för framgångsrika befintliga Europauniversitet efter en konkurrensutsatt och kvalitativ ansökningsomgång, och göra det möjligt att skapa nya Europauniversitet, på grundval av principerna om geografisk balans, inkludering, hög kvalitet och excellens. Testa synergier med Horisont Europa-programmet för forsknings- och innovationsdimensionen och eventuellt andra EU-program senast 2024, inom ramen för deras rättsliga grunder. Dra nytta av halvtidsöversynen av programmen inom den fleråriga budgetramen för att överväga hur man kan möjliggöra eventuella innovativa strategier för en bättre gemensam mobilisering av EU-finansieringskällor genom att utnyttja möjliga synergier med regional och nationell finansiering.

                  14.

                  I nära samarbete med medlemsstaterna, stödja införandet av en bredare användning av det europeiska studentkortet, särskilt digitaliseringen av förfaranden som inbegriper flera undertecknare och datautbyte i syfte att minska den administrativa börda som det medför att hantera rörlighet och utbyten för studerande och personal som ingår i gränsöverskridande partnerskap mellan högre utbildningsanstalter.

                  15.

                  Senast i mitten av 2022 lägga fram en övergripande färdplan som anger viktiga milstolpar och berörda expertgrupper, i syfte att tillsammans med medlemsstaterna och berörda parter utforma de nya instrumenten. Färdplanen bör uppdateras regelbundet.

            Kommissionen uppmanas att analysera och utvärdera de framsteg som gjorts med genomförandet av denna rekommendation, samt dess användning i samband med arbetet med genomförandet av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete inför och bortom det europeiska området för utbildning, via befintliga relevanta unionsramar för övervakning och rapportering, i samarbete med medlemsstaterna och efter samråd med berörda parter, och att rapportera till rådet inom fem år från dagen för antagandet.

         Utfärdad i Luxemburg den 5 april 2022.

               På rådets vägnar

            R. BACHELOT-NARQUIN

               Ordförande

         (1)  COM(2020) 625 final.

         (2)  EUT C 66, 26.2.2021, s. 1.

         (3)  EUT C 221, 10.6.2021, s. 14.

         (4)  9138/21.

         (5)  COM(2020) 628 final.

         (6)  Rådets rekommendation (EU) 2021/2122 av den 26 november 2021 om en pakt för forskning och innovation i Europa (EUT L 431, 2.12.2021, s. 1).

         (7)  COM(2020) 274 final.

         (8)  EUT C 444, 10.12.2018, s. 1.

         (9)  P9_TA(2021)0452.

         (10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) (EUT L 210, 31.7.2006, s. 19).

         (11)  Rådets förordning (EEG) nr 2137/85 av den 25 juli 1985 om europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG) (EGT L 199, 31.7.1985, s. 1).

         (12)  Bolognainstrumenten inbegriper det europeiska systemet för överföring och ackumulering av studiemeriter (ECTS), bilagan till examensbevis, den övergripande nationella referensramen för kvalifikationer, de europeiska standarderna och riktlinjerna för kvalitetssäkring i den högre utbildningen, det europeiska förfarandet för kvalitetssäkring av gemensamma program, det europeiska registret för kvalitetssäkring av högre utbildning (Eqar) och databasen över externa kvalitetssäkringsresultat (Deqar). Konventionen om erkännande av bevis avseende högre utbildning i Europaregionen (”Lissabonkonventionen”) kan också beaktas.

         (13)  ”[U]tan att avvika från eller undergräva den grundläggande principen om utbildningar som leder till examen kan mikromeriter bidra till att bredda lärandemöjligheterna för att ta emot icke-traditionella inlärare, och tillgodose efterfrågan på ny kompetens på arbetsmarknaden[...]” – rådets slutsatser om initiativet Europauniversitet – Brobyggande mellan högre utbildning, forskning, innovation och samhället: att bana väg för en ny dimension inom den europeiska högre utbildningen (EUT C 221, 10.6.2021, s. 14).

         (14)  I enlighet med rådets rekommendation av den 26 november 2018 om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer inom högre utbildning och gymnasial utbildning samt resultat av studieperioder utomlands (EUT C 444, 10.12.2018, s. 1).

         (15)  Såsom Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, faciliteten för återhämtning och resiliens och InvestEU-fonden.

         (16)  Förfarandet, som godkändes av ministrarna inom det europeiska området för högre utbildning i maj 2015, syftar till att ”undanröja ett stort hinder för utvecklingen av gemensamma program genom att fastställa standarder för dessa program som grundar sig på de verktyg man enats om inom det europeiska området för högre utbildning, utan att tillämpa ytterligare nationella kriterier”.

         (17)  Om vissa samarbetande högre utbildningsanstalter behöver extern kvalitetssäkring på programnivå (exempelvis är ackreditering eller utvärdering av ett program obligatorisk) ska de, enligt det europeiska förfarandet för kvalitetssäkring av gemensamma program, välja ett lämpligt kvalitetssäkringsorgan från förteckningen över organ som är registrerade i Eqar. Organet kommer att genomföra en enda utvärdering eller ackreditering av hela det gemensamma programmet. Resultatet ska godtas i alla länder inom det europeiska området för högre utbildning och, beroende på den nationella rättsliga ramen, bör beslutet om extern kvalitetssäkring träda i kraft eller erkännas i samtliga länder där programmet erbjuds. Eqar är det officiella registret över nationella externa kvalitetssäkringsorgan som uppfyller åtagandena inom Bolognaprocessen.

         (18)  ESG-standard 1.10: Anstalterna bör återkommande genomgå extern kvalitetssäkring i enlighet med standarderna och riktlinjerna för kvalitetssäkring inom det europeiska området för högre utbildning. Det europeiska förfarandet (9. Periodicitet): Det gemensamma programmet ska ses över regelbundet vart sjätte år, vilket ska anges i det offentliggjorda beslutet.

         (19)  Slutsatser från Europeiska rådet den 14 december 2017 (EUCO 19/1/17 REV 1).


title: Europeiska centralbankens rekommendation av den 5 april 2022 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Národná banka Slovenska (ECB/2022/16) 2022/C 160/02

text:
               13.4.2022

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 160/9

      EUROPEISKA CENTRALBANKENS REKOMMENDATION
      av den 5 april 2022
      till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Národná banka Slovenska
      (ECB/2022/16)
      (2022/C 160/02)
      ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
      med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 27.1, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd godkänt.

                  (2)

                  2017 utsåg Národná banka Slovenska Deloitte Audit s.r.o. som sina externa revisorer för räkenskapsåren 2017–2020 med en möjlighet till förlängning avseende räkenskapsåren 2021–2023 (1).

                  (3)

                  Förordnandet för Deloitte Audit s.r.o. löpte ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2020 i enlighet med rådets beslut (EU) 2017/1849 (2), och Národná banka Slovenska förlängde förordnandet för Deloitte Audit s.r.o. till räkenskapsåret 2021.

                  (4)

                  Förlängningen av mandatet för Deloitte Audit s.r.o. löpte ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2021 i enlighet med rådets beslut (EU) 2021/1169 (3).

                  (5)

                  Národná banka Slovenska avser att förlänga förordnandet för Deloitte Audit s.r.o. till räkenskapsåren 2022 och 2023. En sådan förlängning är möjlig i enlighet med avtalen mellan Národná banka Slovenska och Deloitte Audit s.r.o.

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.
      Det rekommenderas att Deloitte Audit s.r.o. utses till externa revisorer för Národná banka Slovenska för räkenskapsåren 2022 och 2023.

         Utfärdad i Frankfurt am Main den 5 april 2022.

            Christine LAGARDE

               ECB:s ordförande

         (1)  Europeiska centralbankens rekommendation ECB/2017/27 av den 8 september 2017 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Národná banka Slovenska (EUT C 310, 19.9.2017, s. 1).

         (2)  Rådets beslut (EU) 2017/1849 av den 10 oktober 2017 om ändring av beslut 1999/70/EG om de nationella centralbankernas externa revisorer vad gäller externa revisorer för Národná banka Slovenska (EUT L 264, 13.10.2017, s. 5).

         (3)  Rådets beslut (EU) 2021/1169 av den 13 juli 2021 om ändring av beslut 1999/70/EG om de nationella centralbankernas externa revisorer vad gäller externa revisorer för Národná banka Slovenska (EUT L 255, 16.07.2021, s. 1).


title: Rådets rekommendation av den 19 april 2022 om växling av hryvniasedlar till värdmedlemsstaters valuta till förmån för fördrivna personer från Ukraina 2022/C 166/01

text:
               20.4.2022

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 166/1

      RÅDETS REKOMMENDATION
      av den 19 april 2022
      om växling av hryvniasedlar till värdmedlemsstaters valuta till förmån för fördrivna personer från Ukraina
      (2022/C 166/01)
      EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR UTFÄRDAT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292 första och andra meningen jämförd med artikel 78.2 c,
      med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Sedan Ryssland invaderade Ukraina har mer än 4 miljoner människor anlänt till Europeiska unionen på bara några veckor. Det är en omfattning och takt vi aldrig förut sett.

                  (2)

                  Genom rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 (1) fastställdes att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina till följd av en väpnad konflikt, och tillfälligt skydd infördes för fördrivna personer från Ukraina.

                  (3)

                  Fördrivna personer som åtnjuter tillfälligt skydd eller tillräckligt skydd enligt nationell rätt, i enlighet med rådets direktiv 2001/55/EG (2) och genomförandebeslut (EU) 2022/382, har ett akut behov av likvida medel för att täcka sina grundläggande kostnader. Många av dem har anlänt med hryvniasedlar och har stora svårigheter att växla sådana sedlar till valutan i värdmedlemsstaten.

                  (4)

                  Ukrainas centralbank har upphört att växla hryvniasedlar till utländska kontanter för att skydda Ukrainas begränsade valutareserver.

                  (5)

                  Kreditinstitut i medlemsstaterna är inte villiga att utföra valutaväxlingar på grund av hryvniasedlarnas begränsade konvertibilitet och exponeringen för valutarisker.

                  (6)

                  Vissa medlemsstater överväger att införa nationella system genom vilka varje fördriven person ska kunna växla en begränsad mängd hryvnia till en fast kurs.

                  (7)

                  Växling av hryvniasedlar till värdmedlemsstaters valuta bör underlättas för att hjälpa fördrivna personer från Ukraina att tillgodose sina behov, särskilt när de reser inom unionen.

                  (8)

                  Ukrainas centralbank har kontaktat ett antal medlemsstater i syfte att nationella system för att köpa hryvniasedlar till den officiella växelkursen ska införas.

                  (9)

                  En samordnad strategi för de nationella system som medlemsstaterna inför bör främjas i syfte att ge fördrivna personer från Ukraina samma villkor när de växlar hryvniasedlar till värdmedlemsstatens valuta, att skapa lika villkor för kreditinstituten och att förhindra eventuellt spekulativt beteende på marknaden.

                  (10)

                  I enlighet med artikel 3 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), har Irland genom en skrivelse av den 11 april 2022 meddelat att det önskar delta i antagandet och tillämpningen av denna rekommendation.

                  (11)

                  I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i antagandet av denna rekommendation, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark.

            MED RESPEKT FÖR NATIONELLA BEFOGENHETER OCH MED BEAKTANDE AV NATIONELLA OMSTÄNDIGHETER OCH NATIONELL PRAXIS REKOMMENDERAS HÄRIGENOM FÖLJANDE.
      MÅL OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

                  1.

                  Syftet med denna rekommendation är att göra det lättare för fördrivna personer från Ukraina som har rätt till tillfälligt skydd eller tillräckligt skydd enligt nationell rätt i den mening som avses i artikel 2 i rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 att växla hryvniasedlar till värdmedlemsstaters valuta.

            CENTRAL REKOMMENDATION

                  2.

                  En medlemsstat bör inrätta ett nationellt system för att underlätta växling av hryvniasedlar till dess nationella valuta, med följande egenskaper:

                              a)

                              En fördriven person som kan styrka att de har rätt till tillfälligt skydd enligt direktiv 2001/55/EG eller tillräckligt skydd enligt nationell rätt i den mening som avses i genomförandebeslut (EU) 2022/382, såsom det som avses i kommissionens meddelande 2022/C 126 I/01 (3), bör kunna växla hryvniasedlar till värdmedlemsstatens valuta. När det gäller fördrivna ensamkommande barn bör sådan växling göras av den företrädare som avses i artikel 16.1 i direktiv 2001/55/EG.

                              b)

                              Maximigränser för det belopp i hryvnia som kan växlas per fördriven person bör fastställas. Med beaktande av nationella omständigheter bör sådana maximigränser ligga på eller under 10 000 hryvnia per fördriven person.

                              c)

                              Växling bör tillåtas utan kostnad.

                              d)

                              Den tillämpliga växelkursen bör vara den officiella växelkurs som offentliggörs av Ukrainas centralbank.

                              e)

                              Det nationella systemets varaktighet bör vara minst tre månader.

            YTTERLIGARE REKOMMENDATIONER

                  3.

                  I syfte att garantera effektiv tillgång till växelsystemet bör medlemsstaterna sträva efter att på bästa sätt utnyttja ett nätverk av kreditinstitut som deltar i växelsystemet för genomförandet av det systemet. I syfte att säkerställa att maximigränsen per fördriven person iakttas bör medlemsstaterna överväga att komma överens med deltagande kreditinstitut om hur identiteten på varje fördriven person som använder växlingssystemet ska dokumenteras och kontrolleras.

                  4.

                  I syfte att garantera en sund finansiell styrning bör medlemsstaterna vid behov överväga att komma överens med Ukrainas centralbank om villkoren för en framtida inväxling av hryvniasedlar.

         Utfärdad Bryssel den 19 april 2022.

               På rådets vägnar

            J.-Y. LE DRIAN

               Ordförande

         (1)  Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 av den 4 mars 2022 om fastställande av att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina i den mening som avses i artikel 5 i direktiv 2001/55/EG, med följden att tillfälligt skydd införs (EUT L 71, 4.3.2022, s. 1).

         (2)  Rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (EGT L 212, 7.8.2001, s. 12).

         (3)  Meddelande från kommissionen 2022/C 126 I/01 Om operativa riktlinjer för genomförandet av rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 om fastställande av att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina i den mening som avses i artikel 5 i direktiv 2001/55/EG, med följden att tillfälligt skydd införs (EUT C 126 I, 21.3.2022, s. 1).


               5.5.2022

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 184/170

      P9_TA(2021)0431
      Politiska förbindelser och samarbete mellan EU och Taiwan
      Europaparlamentets rekommendation av den 21 oktober 2021 till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om de politiska förbindelserna och samarbetet mellan EU och Taiwan (2021/2041(INI))
      (2022/C 184/14)

         Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

                  —

                  med beaktande av Europaparlamentets årliga rapporter om Gusp och deras avsnitt om förbindelserna mellan EU och Taiwan,

                  —

                  med beaktande av den industripolitiska dialogen mellan EU och Taiwan, som inrättades 2015,

                  —

                  med beaktande av sin resolution av den 9 oktober 2013 om handelsförbindelserna mellan EU och Taiwan (1),

                  —

                  med beaktande av Taiwans deltagande i Enterprise Europe Network, den europeiska plattformen för klustersamarbete och dialogen om digital ekonomi,

                  —

                  med beaktande av kommunikén från G7-ländernas utrikesministrar och utvecklingsministrar av den 5 maj 2021, särskilt avsnittet om att stödja Taiwans meningsfulla deltagande i forum som Världshälsoorganisationen och Världshälsoförsamlingen,

                  —

                  med beaktande av samarbetsavtalen för att bekämpa handelsbedrägerier och Taiwans genomförande från och med 2017 av internationella standarder för god förvaltning i skattefrågor,

                  —

                  med beaktande av Taiwans framgångsrika samarbete och deltagande i Europeiska unionens ramprogram,

                  —

                  med beaktande av samrådet om arbetsfrågor mellan EU och Taiwan, som inrättades 2018,

                  —

                  med beaktande av EU:s undantag från viseringskravet för innehavare av taiwanesiska pass sedan 2011,

                  —

                  med beaktande av EU:s politik för ett enat Kina,

                  —

                  med beaktande av det gemensamma uttalandet från Förenta staternas och Japans ledare av den 16 april 2021,

                  —

                  med beaktande av det gemensamma uttalandet från Förenta staternas och Republiken Koreas ledare av den 21 maj 2021,

                  —

                  med beaktande av det gemensamma meddelandet från av den 10 juni 2020Gripa in mot covid-19-desinformation – Kolla fakta (JOIN(2020)0008),

                  —

                  med beaktande av rådets slutsatser av den 16 april 2021 om EU:s strategi för samarbete i regionen Indiska oceanen/Stilla havet,

                  —

                  med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 16 september 2021 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s strategi för samarbete i regionen Indiska oceanen/Stilla havet (JOIN(2021)0024),

                  —

                  med beaktande av artikel 118 i arbetsordningen,

                  —

                  med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0265/2021), och av följande skäl:

                  A.

                  EU och Taiwan är likasinnade partner som delar gemensamma värden som frihet, demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen.

                  B.

                  Kinas fortsatta militära stridslystnad och aktiviteter i gråzonen, samt andra slags provokationer såsom spioneri, cyberattacker och talangfiske gentemot Taiwan utgör ett allvarligt hot mot status quo mellan Taiwan och Kina samt mot freden och stabiliteten i regionen Indiska oceanen/Stilla havet och kan leda till farlig upptrappning. Taiwans försvarsminister Chiu Kuo-cheng uppgav att Kina med tanke på den kontinuerliga och avsevärda uppbyggnaden skulle kunna genomföra en ”fullskalig” invasion av Taiwan senast 2025. Spänningarna mellan Kina och Taiwan är allvarligare än de varit på 40 år, och Kina har sedan den 1 oktober 2021 sänt 150 stridsflygplan, däribland jaktflygplan samt bombflygplan med kärnvapenkapacitet, in i Taiwans luftförsvarsidentifieringszon. Denna region är av stor betydelse för EU, både på grund av dess många nära partner där och på grund av att en av dess medlemsstater, Frankrike, har utomeuropeiska territorier där.

                  C.

                  År 2016 förband sig EU att använda alla tillgängliga kanaler för att uppmuntra till initiativ med syftet att främja dialog, samarbete och uppbyggnad av tillit mellan båda sidor av Taiwansundet. Dessa förhoppningar har hittills inte infriats.

                  D.

                  Den 9 oktober 2021 lovade Kinas president Xi Jinping att eftersträva ”återförening” med Taiwan med påstått fredliga medel, men varnade för att det största hindret mot detta var rörelsen för ”Taiwans självständighet”. Ett sådant fredligt tillvägagångssätt kan allvarligt betvivlas, med tanke på Kinas stridslystna uttalanden och handlingar. Enligt en undersökning som gjordes av Election Study Center vid National Chengchi University i Taipei i juli 2021 stöder endast 1,5 procent av det taiwanesiska folket en återförening så snart som möjligt med det kinesiska fastlandet, medan en överväldigande majoritet stöder ett upprätthållande av status quo, åtminstone på kort sikt.

                  E.

                  Taiwans insatser för att begränsa spridningen av coronaviruset har visat sig vara bland de mest effektiva i världen. Taiwans insatser för att på olika fronter aktivt bidra till det internationella samfundets gemensamma bästa under pandemin, däribland genom åtskilliga internationella studier, är ett konkret exempel på att Taiwan uppför sig som en partner, och ett bevis på att landet bör behandlas som en sådan. Detta visar att Taiwan har kapacitet att bidra på ett lika värdefullt sätt till det internationella samfundet när det gäller hanteringen av de många andra utmaningar som finns i vår tid. Uppgången nyligen av antalet covid-19-infektioner, bristen på vacciner och kinesiska ingripanden i Taiwans ansträngningar för att köpa in dem direkt är allvarligt oroväckande.

                  F.

                  EU är fortfarande den största källan till utländska direktinvesteringar i Taiwan, med ett ackumulerat värde på 48 miljarder euro fram till 2019, vilket motsvarar 31 procent av Taiwans inkommande utländska direktinvesteringar. Det finns en betydande potential för att öka Taiwans utländska direktinvesteringar i EU. Taiwan dominerar marknaderna för tillverkning av halvledare, då dess producenter tillverkar omkring 50 procent av världens produktion av halvledare.

                  G.

                  Taiwans läge, dess mycket viktiga roll i de globala högteknologiska leveranskedjorna och dess demokratiska livsstil gör landet strategiskt viktigt för de europeiska demokratierna.

                  H.

                  Den totala bilaterala handeln mellan EU och Taiwan uppgick till 51 miljarder euro 2019, och Taiwan var EU:s femte största handelspartner i Asien och dess 15:e största handelspartner i världen.

                  1.

                  Europaparlamentet rekommenderar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt kommissionen

                              a)

                              att samarbeta nära med medlemsstaterna för att intensifiera de politiska förbindelserna mellan EU och Taiwan och fullfölja ett omfattande och fördjupat partnerskap med EU:s politik för ett enat Kina som vägledning; att betrakta Taiwan som en viktig partner och demokratisk allierad i regionen Indiska oceanen/Stilla havet på egna meriter, som en robust demokrati och tekniskt avancerad ekonomi som skulle kunna bidra till att upprätthålla en regelbaserad ordning mitt i en alltmer intensiv rivalitet mellan stormakter,

                              b)

                              att snarast inleda en konsekvensbedömning, ett offentligt samråd och ett sonderingsförfarande beträffande ett bilateralt investeringsavtal med de taiwanesiska myndigheterna, som förberedelse för förhandlingar om att fördjupa de bilaterala ekonomiska banden, eftersom ett sådant bilateralt investeringsavtal skulle få europeiska investerare och producenter i Taiwan att lätta på sina krav på ”eget innehåll”; att i den regionala dynamikens sammanhang påminna om betydelsen av de handelsmässiga och ekonomiska förbindelserna mellan EU och Taiwan, även om frågor som rör multilateralism och WTO, teknik och folkhälsa, liksom betydelsen av viktigt samarbete om kritiska insatsvaror såsom halvledare; att uppmuntra Taiwan att öka investeringarna i EU, och notera att Taiwan är fullvärdig medlem av WTO,

                              c)

                              att uttrycka djup oro över Kinas fortsatta militära stridslystnad gentemot Taiwan och påtryckningar på landet, särskilt genom Kinas betydande investeringar i militär kapacitet, dess anfallsövningar och frekventa kränkningar av Taiwans luftförsvarsidentifieringszon; att uppmana Kina att omedelbart upphöra med sina pågående intrång i Taiwans luftförsvarsidentifieringszon, särskilt med tanke på att omkring 150 intrång med flygplan registrerades mellan den 1 och 4 oktober 2021, inbegripet med jaktflygplan; att vidare kritisera den provocerande kinesiska retoriken att signalera sin till synes motsägelsefulla avsikt att vilja låta Taiwan omfattas av det kinesiska kommunistpartiets totalitära styre, samtidigt som man hävdar att förbindelserna med Taiwan utvecklas på ett fredligt sätt, och insistera på att ingen förändring av förbindelserna över Taiwansundet får göras ensidigt eller mot de taiwanesiska medborgarnas vilja; att med kraft uppmana EU och medlemsstaterna att inta en proaktiv roll i samarbetet med likasinnade internationella partner för att eftersträva fred och stabilitet över Taiwansundet och för att upprätta partnerskap med Taiwans demokratiska regering,

                              d)

                              att fortsätta uttrycka djup oro över situationen i Öst- och Sydkinesiska haven och kraftigt motsätta sig alla unilaterala försök att ändra status quo och öka spänningarna; att upprepa vikten av att respektera internationell rätt, i synnerhet FN:s havsrättskonvention (Unclos), med dess bestämmelser om skyldigheten att lösa tvister med fredliga metoder och om att upprätthålla den fria sjöfarten och den fria överflygningen,

                              e)

                              att uttrycka djup oro över Kinas förmåga att genomföra en fullskalig invasion av Taiwan senast 2025; att med kraft fördöma Kinas aldrig tidigare skådade kränkning av Taiwans luftförsvarsidentifieringszon sedan den 1 oktober 2021, som har inneburit att man flugit in 150 stridsflygplan, däribland jaktflygplan samt bombflygplan med kärnvapenkapacitet; att uttrycka ståndpunkten att Kinas senaste militära provokationer väcker tvivel om Kinas långsiktiga avsikter att eftersträva en fredlig lösning,

                              f)

                              att påminna om att det är av intresse för EU och dess medlemsstater att freden och stabiliteten i regionen Indiska oceanen/Stilla havet bevaras; att betona att en militär konflikt i Taiwansundet inte bara skulle skapa betydande ekonomiska störningar som påverkar europeiska intressen, utan också allvarligt skulle undergräva den regelbaserade ordningen i regionen samt det demokratiska styret med mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincip i centrum,

                              g)

                              att hålla i åtanke att EU värderar säkerheten i Taiwansundet högt och att det finns en direkt koppling mellan välstånd i Europa och säkerhet i Asien, och därför konsekvenser för Europa om en konflikt skulle spridas avsevärt längre än på det ekonomiska området; att förklara att Kinas handlingar gentemot Taiwan och i Sydkinesiska havet kommer att få konsekvenser för förbindelserna mellan EU och Kina,

                              h)

                              att uttrycka oro över Kinas Taiwan-relaterade lagstiftning och påpeka att införandet av den nationella säkerhetslagen för Hongkong har inneburit att det påstående i 2005 års lag mot utträde som gör gällande att Taiwan i händelse av en återförening skulle ges en hög grad av autonomi är helt otillförlitligt,

                              i)

                              att betona vikten av ytterligare framsteg på alla nivåer av partnerskapet och samarbetet mellan EU och Taiwan, särskilt mot bakgrund av Kinas fortsatta provokationer och militära uppbyggnad; att särskilt framhäva den ledande roll som Europaparlamentet kan spela när det gäller att identifiera områden för ytterligare samarbete samt att tydligt identifiera och fördöma kinesiska provokationer och visa solidaritet med Taiwan,

                              j)

                              att förespråka att Taiwan på ett meningsfullt sätt ska delta som observatör i möten, mekanismer och verksamhet inom internationella organ, däribland Världshälsoorganisationen (WHO), Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao), Internationella kriminalpolisorganisationen (Interpol) och Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC); att med kraft uppmana medlemsstaterna och EU-institutionerna att stödja internationella initiativ som uppmanar Taiwan att delta i internationella organisationer; att på nytt välkomna Taiwans proaktiva samarbete med det internationella samfundet i fråga om lärdomar om covid-19-pandemin och om att hitta de bästa sätten att reagera på den, och understryka att detta fall har bevisat att Taiwans bidrag till WHO skulle ge mervärde för medborgarnas hälsa och välbefinnande i alla dess medlemsstater,

                              k)

                              att uppmuntra till en ökning av utbyten och möten samt till ökat samarbete på ekonomisk, vetenskaplig, kulturell, politisk och mänsklig nivå mellan EU och Taiwan, och utbyten med deltagande av företrädare för medlemsstaterna, även på de flesta höga nivåerna, för att fullt ut återspegla det dynamiska, mångfasetterade och nära samarbetet mellan EU och Taiwan som likasinnade partner; att fördöma de hot om repressalier och den press som satts på Miloš Vystrčil, den tjeckiska senatens talman, av Folkrepubliken Kina på grund av hans besök i Taiwan i augusti 2020, och notera att Tjeckien och alla andra suveräna stater har rätt att utveckla ekonomiskt och kulturellt samarbete med Taiwan,

                              l)

                              att fortsätta att stödja inkluderandet av Taiwan i EU:s strategi för regionen Indiska oceanen/Stilla havet; att med bifall notera att kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik nyligen offentliggjort EU:s strategi för samarbete i regionen Indiska oceanen/Stilla havet, där det konstateras att Kinas betydande militära uppbyggnad har lett till ökade spänningar i regionala konflikthärdar, såsom Syd- respektive Östkinesiska havet samt i Taiwansundet, och bekräftas att det är mycket viktigt för EU att stärka samarbetet med regionala partner för att säkerställa fred, stabilitet och välstånd på båda sidor av sundet; att med kraft uppmana EU att fortsätta att bedriva ett nära samarbete med andra likasinnade partner genom EU:s strategi för samarbete i regionen Indiska oceanen/Stilla havet för att ta itu med Kinas påstridiga hållning i regionen, och att stärka den regelbaserade ordningen, med tanke på EU:s egna intressen i regionen,

                              m)

                              att fortsätta att anta initiativ för att stärka bilaterala ekonomiska förbindelser och direkta personkontakter, särskilt bland ungdomar, och inbegripet den akademiska världen, det civila samhället samt inom idrott, kultur och utbildning, och även partnerskap mellan städer och mellan regioner; att berömma befintliga vänortssamarbeten mellan europeiska och taiwanesiska städer och uppmuntra till stadsdiplomati som ett verktyg för att hjälpa Taiwan att delta i internationella initiativ som skulle göra det möjligt för landet att kringgå kinesiska försök att ytterligare öka dess diplomatiska isolering,

                              n)

                              att uppmuntra till europeiskt och taiwanesiskt samarbete inom mediesektorn och på så vis göra den kinesiskspråkiga mediemiljön i EU mer mångsidig och ge ett alternativ till mediekanaler som Folkrepubliken Kina kontrollerar,

                              o)

                              att uppmuntra EU och medlemsstaterna att fortsätta höja medvetenheten i Europa om situationen i Taiwansundet, och även om de komplicerade förbindelserna mellan Taiwan och Kina, genom att inrätta och finansiera särskilt avsedda program och forskning med inriktning på samhället i stort; att understryka vikten av att investera i en inkluderande debatt i alla medlemsstater, där man förklarar för den europeiska allmänheten vad det finns för risker med en auktoritär framstöt i regionen Indiska oceanen/Stilla havet genom Kinas påstridiga hållning och dess insatser för att undergräva demokratin, särskilt i Taiwan, och följderna för demokratier världen över om sådana hot lämnas utan åtgärd,

                              p)

                              att uppmuntra dialog och samarbete med Taiwan inom alla industrisektorer och leveranskedjor, särskilt framväxande industrier och industrier av strategisk betydelse såsom elfordon, robotteknik och smart tillverkning samt halvledarteknik,

                              q)

                              att stödja ytterligare stärkande av initiativ som gör det möjligt för EU att inleda partnerskap med Taiwan på områdena IKT, bioteknik, hälsa och säkerhet, och att arbeta med konkret samarbete och initiativ mellan EU:s konnektivitetsstrategi och Taiwans nya sydgående politik; att kraftigt stödja en intensifiering av båda sidors partnerskap om halvledare,

                              r)

                              att erkänna Taiwans centrala roll i strategiska industrier såsom femte generationens kommunikationsinfrastruktur (5G), eftersom landet är hemvist för världens största gjuteri och den ledande producenten av halvledare; att betona att mikrochip i framtiden kommer att spela en central roll för att forma den globala ordningen och att den som kontrollerar utformningen och tillverkningen av mikrochip kommer att staka ut kursen för 2000-talet; att påminna om att den störning av de globala leveranskedjorna som pandemin orsakat har satt Taiwan i centrum för den tekniska drivkraften, och även har fått EU att inse sina egna sårbarheter och framhävt hur angeläget det är för EU att minska sitt beroende av externa aktörer; att därför med kraft uppmana till ökat samarbete med Taiwan för att stödja EU:s agenda för dess gröna och digitala omställning, plus EU:s insatser i riktning mot diversifiering av värde- och leveranskedjorna, då pandemin har påskyndat efterfrågan på båda delarna och markerat behovet av ökade investeringar och politiskt stöd, i synnerhet i värdekedjor av strategisk betydelse såsom mikroelektronik, förarlös körning och artificiell intelligens (AI), områden där Taiwan spelar en central roll,

                              s)

                              att välkomna anordnandet av det första europeiska investeringsforumet någonsin i Taiwan i september 2020, och uppmuntra till fler bilaterala investeringar i båda riktningarna; att med kraft begära en ökning av sådana investeringar i synnerhet i branscher där Taiwan går i täten, närmare bestämt avgörande teknik som halvledare, vilket skulle stödja EU:s insatser för att stärka sin egen kapacitet inom mikroelektronik; att notera att EU och Taiwan efter 2020 års dialog mellan EU och Taiwan om digital ekonomi bör bygga vidare ytterligare på sina diskussioner om forsknings- och tekniksamarbete, blockkedjor, AI, cybersäkerhetscertifiering, dataekonomi och digital konnektivitet, för att identifiera ytterligare synergier, utöka det politiska utbytet om utvecklingen av den digitala ekonomin och upprätta mer omfattande partnerskap,

                              t)

                              att välkomna Taiwans frivilliga åtaganden att bidra till kampen mot den globala uppvärmningen och därigenom bidra till genomförandet av målen i Parisavtalet om klimatförändringar,

                              u)

                              att uppmuntra EU och medlemsstaterna att fördjupa samarbetet med Taiwan när det gäller att bekämpa desinformation från illasinnade tredjeländer, inbegripet utbyte av bästa praxis, gemensamma strategier för att gynna mediernas frihet och journalistik, cybersäkerhet, fördjupa samarbetet i fråga om cybersäkerhet och cyberhot, höja medborgarnas medvetenhet och förbättra övergripande digital kompetens bland befolkningen för att stärka motståndskraften i våra demokratiska system; att stödja intensifierat samarbete mellan europeiska och taiwanesiska tankesmedjor på det området,

                              v)

                              att överväga att lära av Taiwans erfarenhet av att bekämpa den desinformation från fastlandet som siktar in sig på Taiwans mediers oberoende genom att använda sociala medieplattformer, infiltrera taiwanesisk television och taiwanesiska tryckta medier i syfte att påverka den allmänna opinionen, med avsikten att underminera valen i Taiwan; att berömma Taiwan för att landet ser mediekompetens som ett användbart och viktigt verktyg för att utbilda människor i att identifiera desinformation och för att därför ha införlivat mediekompetens i skolans läroplan,

                              w)

                              att betona att fördelarna med Taiwans insatser för att bekämpa desinformation och falska nyheter har relevans utanför Taiwan och påverkar inte bara samhällslivet på ön, utan även den kinesisktalande gruppen i Hongkong och andra sydostasiatiska länder,

                              x)

                              att fördöma kinesiska försök att misskreditera den taiwanesiska regeringens hantering av pandemin; att berömma Taiwans ändamålsenliga nedifrån-och-upp-strategi, ledd av dess medborgare, för att faktagranska nyheter och information genom att använda teknik såsom AI för att utöka insatserna och göra det möjligt för faktagranskare att identifiera de mest skadliga rykten som cirkulerar på sociala medieplattformer och därmed stoppa spridningen av dem,

                              y)

                              att påminna om att det hot som Taiwan möter från Kinas desinformationsåtgärder är en del av ett större problem som demokratier världen över möter i en tid där kommunikationsteknik är central för den geopolitiska konkurrensen om globalt ledarskap; att påminna om att Kina, tillsammans med andra icke-demokratiska länder, fortfarande är ett betydande hot även mot demokratierna inom Europa genom desinformationskampanjer, ett hot som har ökat avsevärt i och med pandemin, vilket också noterades i utrikestjänstens rapport i juni 2020; att notera att samarbete i kampen mot desinformation därför ligger i både EU:s och Taiwans intresse,

                              z)

                              att ytterligare främja det befintliga samarbetet om forskning och innovation mellan EU och Taiwan inom ramprogrammet Horisont Europa (2021–2027); att med kraft begära deltagande från fler taiwanesiska forskare i Horisont Europa i framtiden,

                              aa)

                              att ytterligare främja turismutbyten och ungdomsutbyten med Taiwan genom initiativ såsom feriearbete, Erasmusprogrammen eller stipendiet för konnektivitet Taiwan–Europa, och att undersöka möjligheterna till samarbete inom högre utbildning och på andra områden med målet att stärka kinesisk och taiwanesisk expertis i Europa och bidra till en bättre förståelse för Europa i Taiwan,

                              ab)

                              att uppmuntra EU och dess medlemsstater att utöka samarbetet med Taiwan om den globala samarbets- och utbildningsramen, som är en plattform för regionalt samarbete för kapacitetsuppbyggnads- och utbildningsprogram för tredjeländer världen över,

                              ac)

                              att ändra namnet på Europeiska kontoret för ekonomi och handel i Taiwan till ”Europeiska unionens kontor i Taiwan” för att återspegla bredden i våra band,

                              ad)

                              att välkomna planerna på att inrätta ett taiwanesiskt representationskontor i Litauen; att fördöma den kinesiska regeringens reaktion att införa ekonomiska sanktioner mot Litauen; att uttrycka sitt stöd för och sin solidaritet med Litauen i detta avseende, vidta lämpliga åtgärder och uppmana rådet att göra detsamma,

                              ae)

                              att lovorda Taiwan som en enastående partner när det gäller att främja mänskliga rättigheter och religionsfrihet i regionen Indiska oceanen/Stilla havet; att erkänna Taiwans prestationer när det gäller att vara ett föredöme i regionen med sina starka meriter av respekt för grundläggande friheter, både ekonomiska och sociala, och även politiska och kulturella rättigheter, däribland framsteg för hbti-personers rättigheter, och ursprungsbefolkningars rättigheter; att uppmana EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter och EU:s särskilda sändebud för religions- och trosfrihet att delta i internationella människorättskonventioner i Taiwan och vidta konkreta åtgärder för att samarbeta med Taiwan i fråga om främjande av mänskliga rättigheter, sociala rättigheter och religionsfrihet, den digitala ekonomin och hållbar tillväxt i utvecklingsländerna i regionen Indiska oceanen/Stilla havet,

                              af)

                              att stärka samarbetet med Taiwan i syfte att utbyta bästa praxis för hantering av covid-19-pandemin, inleda initiativ för att underlätta inköp av vacciner och fortsätta att stärka EU:s samarbete med Taiwan på hälsoområdet och när det gäller kontroll av smittsamma sjukdomar; att lovorda Taiwans regering och dess folk för deras relativt framgångsrika begränsning av pandemin inrikes och för deras frikostighet med att hjälpa andra länder; att påminna om att Taiwans ändamålsenliga svar byggde på transparens och öppenhet och på användning av teknik i samarbete med samhället – en strategi grundad i allmänhetens förtroende,

                              ag)

                              att lovorda Taiwans solidariska agerande gentemot EU, vilket framgår av donationen av över 7 miljoner kirurgiska munskydd till flera medlemsstater under pandemins första svåra månader och även fem produktionslinjer för munskydd till Tjeckien; att begära att denna solidaritet återgäldas,

                              ah)

                              att fortsätta att uppmuntra utbyte av underrättelser mellan medlemsstaterna och Taiwan och den gemensamma kampen mot gränsöverskridande brottslighet,

                              ai)

                              att ge erkännande åt det faktum att Förenta staterna och Japan nyligen för första gången har framhållit betydelsen av fred och stabilitet i Taiwansundet i ett gemensamt uttalande från ett bilateralt toppmöte, vilket sedan följdes av ett liknande uttalande från G7-gruppen i början av maj; att kraftfullt uppmana EU att arbeta ihop med andra likasinnade partner, såsom Australien, Nya Zeeland, Indien, Japan, Sydkorea och Förenta staterna, och överväga att bjuda in Taiwan att delta med sina partner i befintliga plattformar och arbetsgrupper på området avgörande branscher,

                              aj)

                              att uppmuntra de medlemsstater som inte har ett avtal om undvikande av dubbelbeskattning och förhindrande av skatteflykt eller ett avtal om utbyte av upplysningar i skatteärenden med Taiwan att inleda förhandlingar om sådana avtal så snart som möjligt.

                  2.

                  Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt Taiwans regering.

         (1)  EUT C 181, 19.5.2016, s. 52.


title: Europeiska centralbankens Rekommendation av den 17 maj 2022 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Banco de Portugal (ECB/2022/24) 2022/C 210/01

text:
               25.5.2022

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 210/1

      EUROPEISKA CENTRALBANKENS REKOMMENDATION
      av den 17 maj 2022
      till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Banco de Portugal
      (ECB/2022/24)
      (2022/C 210/01)
      ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
      med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 27.1, av följande skäl,
      av följande skäl:

                  (1)

                  Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd godkänt.

                  (2)

                  Förordnandet för Banco de Portugals nuvarande externa revisorer, Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A., löpte ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2021. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2022.

                  (3)

                  Banco de Portugal har utsett PriceWaterhouseCoopers & Associados - Sociedade de Revisores Oficiais de Contas Lda till externa revisorer för Banco de Portugal för räkenskapsåren 2022–2026.

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.
      Det rekommenderas att PriceWaterhouseCoopers & Associados - Sociedade de Revisores Oficiais de Contas Lda utses till externa revisorer för Banco de Portugal för räkenskapsåren för räkenskapsåren 2022–2026.

         Utfärdad i Frankfurt am Main den 17 maj 2022.

            Christine LAGARDE

               ECB:s ordförande