title: Kommissionens rekommendation (EU) 2021/1433 av den 1 september 2021 om förfaranden för bedömning av överensstämmelse och marknadsövervakning mot bakgrund av hotet från covid-19

text:
               2.9.2021

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 310/1

      KOMMISSIONENS REKOMMENDATION (EU) 2021/1433
      av den 1 september 2021
      om förfaranden för bedömning av överensstämmelse och marknadsövervakning mot bakgrund av hotet från covid-19
      EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Covid-19-pandemin medförde i början av 2020 en exceptionell och aldrig tidigare skådad ökning av efterfrågan på EU-marknaden av personlig skyddsutrustning som munskydd, handskar, skyddsoveraller och skyddsglasögon, och av medicintekniska produkter som operationsmunskydd, undersökningshandskar och vissa rockar. I synnerhet sattes distributionskedjan för vissa typer av personlig skyddsutrustning, som munskydd av engångstyp, under stark press. Utöver detta har även den globala distributionskedjan för sådana produkter utsatts för stora störningar, vilket har gett återverkningar även på EU-marknaden.

                  (2)

                  Ekonomiska aktörer i hela EU har arbetat outtröttligt för att öka sin tillverknings- och distributionskapacitet. För att mildra effekterna av de olika störande faktorerna har de ekonomiska aktörerna ofta omformat sina distributionskedjor genom att ta nya produktionslinjer i drift och/eller utöka sin leverantörsbas.

                  (3)

                  Kraven när det gäller konstruktion, tillverkning och utsläppande på marknaden av personlig skyddsutrustning fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/425 av den 9 mars 2016 om personlig skyddsutrustning och om upphävande av rådets direktiv 89/686/EEG (1).

                  (4)

                  Kraven när det gäller konstruktion, tillverkning och utsläppande på marknaden av medicintekniska produkter fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 av den 5 april 2017 om medicintekniska produkter, om ändring av direktiv 2001/83/EG, förordning (EG) nr 178/2002 och förordning (EG) nr 1223/2009 och om upphävande av rådets direktiv 90/385/EEG och 93/42/EEG (2), vilken upphävde rådets direktiv 93/42/EEG av den 14 juni 1993 om medicintekniska produkter (3), med verkan från den 26 maj 2021.

                  (5)

                  Munskydd för engångsbruk eller återanvändning som skyddar mot partikelrisker, overaller för engångsbruk eller återanvändning samt handskar och skyddsglasögon som används för att förebygga och skydda mot skadliga biologiska agens som virus är produkter som omfattas av förordning (EU) 2016/425.

                  (6)

                  Operationsmunskydd, undersökningshandskar och vissa typer av rockar är produkter som omfattas av förordning (EU) 2017/745 och det upphävda direktivet 93/42/EEG.

                  (7)

                  I samband med hotet från covid-19 har sådan personlig skyddsutrustning och sådana medicintekniska produkter visat sig vara väsentliga för hälso- och sjukvårdspersonal, blåljuspersonal och annan personal som arbetar med att stoppa viruset och undvika ytterligare spridning.

                  (8)

                  Genom förordning (EU) 2016/425 harmoniseras reglerna när det gäller konstruktion, tillverkning och utsläppande på unionsmarknaden av personlig skyddsutrustning, och där fastställs ett antal väsentliga hälso- och säkerhetskrav för sådan skyddsutrustning utifrån en klassificering av vilka risker utrustningen är avsedd att skydda användarna mot. Personlig skyddsutrustning som tillverkas i enlighet med förordning (EU) 2016/425 får således cirkulera fritt på hela den inre marknaden, och medlemsstaterna får inte införa ytterligare och avvikande krav när det gäller tillverkning och utsläppande på marknaden av sådana produkter.

                  (9)

                  Genom förordning (EU) 2017/745 och det upphävda direktivet 93/42/EEG harmoniseras reglerna när det gäller konstruktion, tillverkning och utsläppande på unionsmarknaden av medicintekniska produkter, och där fastställs ett antal allmänna krav på säkerhet och prestanda, utifrån en klassificering av medicintekniska produkter beroende på de specifika regler som styrs av produkternas avsedda användning. Medicintekniska produkter som tillverkas i enlighet med förordning (EU) 2017/745 och direktiv 93/42/EEG får därför på vissa villkor cirkulera fritt på hela den inre marknaden, och medlemsstaterna får inte införa ytterligare och avvikande krav när det gäller tillverkning och utsläppande på marknaden av sådana produkter.

                  (10)

                  Personlig skyddsutrustning som är avsedd att skydda mot skadliga biologiska agens som virus förtecknas i bilaga I till förordning (EU) 2016/425 i kategori III, som uteslutande omfattar risker som kan leda till ”mycket allvarliga följder, såsom dödsfall eller bestående hälsoskada”.

                  (11)

                  Medicintekniska produkter hör som icke-invasiva produkter till klass I, om inga specifika regler gäller.

                  (12)

                  För att få släppa ut personlig skyddsutrustning på marknaden ska tillverkarna, i enlighet med artikel 8 i förordning (EU) 2016/425, utföra den tillämpliga bedömningen av överensstämmelse och om bedömningen visar att skyddsutrustningen uppfyller de tillämpliga grundläggande hälso- och säkerhetskraven ska de anbringa en CE-märkning.

                  (13)

                  I enlighet med artikel 52 i förordning (EU) 2017/745 och artikel 11 i det upphävda direktivet 93/42/EEG ska tillverkarna innan de släpper ut medicintekniska produkter på marknaden utföra de tillämpliga förfarandena för bedömning av överensstämmelse, och om bedömningen visar att produkterna uppfyller tillämpliga allmänna krav på säkerhet och prestanda ska de anbringa en CE-märkning. En medlemsstat får på vederbörligen motiverad begäran bevilja undantag från förfarandena för bedömning av överensstämmelse och tillåta att specifika produkter släpps ut på marknaden och tas i bruk inom den berörda medlemsstatens territorium, om detta är befogat av skäl som rör folkhälsan eller patienters säkerhet och hälsa.

                  (14)

                  Förordning (EU) 2016/425 är teknikneutral och innehåller inga specifika obligatoriska tekniska lösningar för konstruktion av personlig skyddsutrustning. I stället fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2016/425 de grundläggande hälso- och säkerhetskrav som personlig skyddsutrustning ska uppfylla för att få släppas ut på marknaden och cirkulera fritt på hela EU-marknaden.

                  (15)

                  Både förordning (EU) 2017/745 och det upphävda direktivet 93/42/EEG är teknikneutrala och innehåller inga specifika obligatoriska tekniska lösningar för konstruktion av medicintekniska produkter. I stället fastställs i bilaga I till förordning (EU) 2017/745 de allmänna krav på säkerhet och prestanda som medicintekniska produkter ska uppfylla för att få släppas ut på marknaden och cirkulera fritt på hela EU-marknaden.

                  (16)

                  I artikel 19 i förordning (EU) 2016/425 fastställs de särskilda förfaranden för bedömning av överensstämmelse som gäller för de olika kategorierna av personlig skyddsutrustning. I enlighet med den artikeln ska personlig skyddsutrustning i kategori III, t.ex. sådan utrustning som är avsedd att skydda mot skadliga biologiska agens, vara föremål för en särskild kombination av förfaranden för bedömning av överensstämmelse som beskrivs i bilagorna V, VII respektive VIII till samma förordning. Vid vart och ett av de olika förfaranden för bedömning av överensstämmelse som får användas måste ett tredjepartsorgan för bedömning av överensstämmelse delta.

                  (17)

                  I artikel 52 i förordning (EU) 2017/745 fastställs de särskilda förfaranden för bedömning av överensstämmelse som gäller för olika klasser av medicintekniska produkter. I enlighet med den artikeln ska medicintekniska produkter i klass I, utom specialanpassade produkter och prövningsprodukter, omfattas av förfarandet för bedömning av överensstämmelse för EU-försäkran om överensstämmelse, utan att något tredjepartsorgan för bedömning av överensstämmelse deltar.

                  (18)

                  Anmälda organ är de organ för bedömning av överensstämmelse som medlemsstaterna utsett och som är bemyndigade att utföra tredjepartsbedömningar av överensstämmelse enligt förordning (EU) 2016/425. Enligt artikel 24.6 och punkt 4 f i bilaga V till förordning (EU) 2016/425 ska anmälda organ bedöma om en produkt uppfyller de tillämpliga grundläggande hälso- och säkerhetskraven.

                  (19)

                  Enligt de relevanta förfarandena för marknadskontroll i förordning (EU) 2016/425, särskilt artikel 38.1 och 38.2, ska dessutom en marknadskontrollmyndighet som påträffar personlig skyddsutrustning som inte är CE-märkt göra en utvärdering av den. Om marknadskontrollmyndigheterna under utvärderingen konstaterar att den personliga skyddsutrustningen inte uppfyller kraven i förordningen ska de ålägga den ekonomiska aktören att vidta korrigerande åtgärder för att skyddsutrustningen ska uppfylla kraven eller återkalla eller dra tillbaka den, på ett sätt som står i proportion till typen av risk. De ska också informera kommissionen och de andra medlemsstaterna om utvärderingsresultaten och om de åtgärder som de har ålagt den ekonomiska aktören att vidta, om de anser att den bristande överensstämmelsen inte bara gäller det nationella territoriet.

                  (20)

                  För att göra det möjligt att öka tillgången på personlig skyddsutrustning och medicintekniska produkter och snabbt och utan onödiga förseningar få ut dessa på marknaden antog kommissionen den 13 mars 2020 rekommendation (EU) 2020/403 om förfaranden för bedömning av överensstämmelse och marknadsövervakning inom ramen för hotet från covid-19 (4).

                  (21)

                  När det gäller förfarandena för bedömning av överensstämmelse för personlig skyddsutrustning och medicintekniska produkter uppmanas i rekommendation (EU) 2020/403 de anmälda organen enligt förordning (EU) 2016/425 att ge företräde åt och snabbt genomföra bedömningar av överensstämmelse inom ramen för alla nyligen inlämnade ansökningar från ekonomiska aktörer som gäller personlig skyddsutrustning som är nödvändig för skydd i samband med utbrottet av covid-19.
                  I rekommendation (EU) 2020/403 påpekas det dessutom att andra tekniska lösningar än harmoniserade standarder får användas vid konstruktion av personlig skyddsutrustning, förutsatt att dessa tekniska lösningar säkerställer en adekvat skyddsnivå som motsvarar de tillämpliga grundläggande hälso- och säkerhetskraven i förordning (EU) 2016/425. I detta sammanhang identifierades WHO:s rekommendationer om lämpligt val av personlig skyddsutrustning som en potentiell referenskälla för sådana tekniska lösningar.

                  (22)

                  När det gäller personlig skyddsutrustning eller medicintekniska produkter som inte har genomgått de förfaranden för bedömning av överensstämmelse som fastställs i artikel 19 i förordning (EU) 2016/425 eller i artikel 52 i förordning (EU) 2017/745 hänvisas marknadskontrollmyndigheterna i medlemsstaterna enligt rekommendation (EU) 2020/403 till två olika mekanismer.

                  (23)

                  Å ena sidan får marknadskontrollmyndigheterna i enlighet med punkt 7 i rekommendation (EU) 2020/403, om de konstaterar att personlig skyddsutrustning eller medicintekniska produkter säkerställer ett tillräckligt skydd av hälsa och säkerhet i enlighet med de väsentliga kraven i förordning (EU) 2016/425 eller kraven i direktiv 93/42/EEG eller förordning (EU) 2017/745, även om förfarandena för bedömning av överensstämmelse, inbegripet anbringande av CE-märkning, inte är helt slutförda enligt de harmoniserade reglerna, tillåta att dessa produkter tillhandahålls på unionsmarknaden under en begränsad tid då att de nödvändiga förfarandena genomförs.

                  (24)

                  Å andra sidan kan personlig skyddsutrustning eller medicintekniska produkter som inte är försedda med CE-märkning också bedömas och ingå i ett inköp som organiseras av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna, förutsatt att det säkerställs att sådana produkter endast är tillgängliga för hälso- och sjukvårdspersonal under den rådande hälsokrisen och att de inte kommer in i de vanliga distributionskanalerna och görs tillgängliga för andra användare.

                  (25)

                  I enlighet med punkt 9 i rekommendation (EU) 2020/403 bör marknadskontrollmyndigheterna dessutom omedelbart underrätta kommissionen och de andra medlemsstaterna om alla tillfälliga arrangemang som de har beviljat med avseende på enskilda personliga skyddsutrustningar eller medicintekniska produkter. För personlig skyddsutrustning bör detta ske via informations- och kommunikationssystemet för marknadskontroll (ICSMS).

                  (26)

                  Slutligen påpekas det i rekommendation (EU) 2020/403 att de berörda marknadskontrollmyndigheterna i första hand bör inrikta sig på personlig skyddsutrustning som inte uppfyller kraven eller medicintekniska produkter som medför allvarliga risker för de avsedda användarnas hälsa och säkerhet.

                  (27)

                  Sedan mars 2020 har ett antal marknadskontrollmyndigheter använt sig av mekanismerna i punkt 7 och 8 i rekommendation (EU) 2020/403. I synnerhet har vissa nationella marknadskontrollmyndigheter utvecklat särskilda testprotokoll och inarbetat de mekanismer som beskrivs i punkterna 7 och 8 i rekommendation (EU) 2020/403 i sina respektive nationella rättsordningar. Oftast har detta gjorts inom ramen för de nationella rättsliga instrument som reglerar covid-19 insatserna på nationell nivå.

                  (28)

                  Kommissionen har sedan början av covid-19-pandemin noga övervakat situationen i leveranskedjorna för personlig skyddsutrustning och medicintekniska produkter. I detta sammanhang håller kommissionen löpande kontakt med alla medlemsstaternas marknadskontrollmyndigheter och berörda parter såsom anmälande organ, ekonomiska aktörer och konsument-, användar- och patientorganisationer.

                  (29)

                  Mot bakgrund av den information som samlats in både från näringslivsaktörer och från de berörda nationella myndigheterna, kan man dra slutsatsen att det inte längre råder någon väsentlig brist på personlig skyddsutrustning och medicintekniska produkter på EU-marknaden och att situationen förväntas förbli stabil.

                  (30)

                  Syftet med rekommendation (EU) 2020/403 har varit att göra det möjligt att snabbare få ut personlig skyddsutrustning och medicintekniska produkter som varit väsentliga under covid-19-pandemin på EU-marknaden, för att på så sätt bidra till den uppsättning åtgärder som vidtagits för att öka tillgången till sådan väsentlig personlig skyddsutrustning och sådana väsentliga medicintekniska produkter.

                  (31)

                  Med tanke på att det under de senaste månaderna inte har förekommit några drastiska variationer i utbud eller efterfrågan på väsentlig personlig skyddsutrustning och väsentliga medicintekniska produkter som används i samband med covid-19, och med beaktande av att situationen när det gäller utbud och efterfrågan förväntas förbli stabil, föreligger inte längre de omständigheter som motiverade rekommendation (EU) 2020/403. Det är därför lämpligt att sluta tillämpa mekanismerna i punkterna 7 och 8 i rekommendation (EU) 2020/403.

                  (32)

                  För att säkerställa rättslig säkerhet och ge de nationella marknadskontrollmyndigheterna och de berörda ekonomiska aktörerna tillräcklig med tid för att anpassa sig, är det lämpligt att senarelägga det datum från vilket mekanismerna i punkterna 7 och 8 i rekommendation (EU) 2020/403 upphör att gälla.

                  (33)

                  Personlig skyddsutrustning eller medicintekniska produkter som har bedömts av en marknadskontrollmyndighet i enlighet med de mekanismer som beskrivs i punkterna 7 och 8 i rekommendation (EU) 2020/403 och för vilka den behöriga marknadskontrollmyndigheten har utfärdat ett beslut om godkännande, har visat sig uppfylla de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga II till förordning (EU) 2016/425 eller i bilaga I till förordning (EU) 2017/745 eller i bilaga I till det nu upphävda direktiv 93/42/EEG. För att göra det möjligt för slutanvändarna att uttömma eventuella lager av personlig skyddsutrustning eller medicintekniska produkter som visat sig ge en lämplig skyddsnivå för användarnas hälsa och säkerhet samt för att säkerställa rättslig säkerhet, är det lämpligt att senarelägga det datum från vilket produkter som godkänts i enlighet med mekanismerna i punkterna 7 och 8 i rekommendation (EU) 2020/403 inte längre får göras tillgängliga för slutanvändarna. Efter detta datum bör ingen personlig skyddsutrustning och inga medicintekniska produkter tillhandahållas på EU-marknaden såvida de inte har genomgått de obligatoriska förfarandena för bedömning av överensstämmelse och lagligen försetts med CE-märkning eller, när det gäller medicintekniska produkter, såvida inte medlemsstaterna beviljat särskilda undantag från förfarandet för bedömning av överensstämmelse i enlighet med artikel 59 i förordning (EU) 2017/745.

                  (34)

                  Syftet med mekanismen i punkt 8 i rekommendation (EU) 2020/403 har varit att säkerställa att hälso- och sjukvårdspersonal snabbt får tillgång till väsentlig personlig skyddsutrustning och väsentliga medicintekniska produkter. Med tanke på den stora efterfrågan på personlig skyddsutrustning och medicintekniska produkter inom hälso- och sjukvårdssektorn i samband med covid-19-pandemin går det inte att utesluta att vissa hälso- och sjukvårdsinrättningar under de senaste månaderna kan ha byggt upp ett visst lager av personlig skyddsutrustning och medicintekniska produkter som varit föremål för ett beslut om godkännande mot bakgrund av mekanismen i punkt 8 i rekommendation (EU) 2020/403. Det är rimligt att anta att hälso- och sjukvårdssektorns efterfrågan på väsentlig personlig skyddsutrustning och väsentliga medicintekniska produkter kommer att förbli stor under hela covid-19-pandemin. För att inte riskera att det skapas störningar i utbudet av väsentlig personlig skyddsutrustning och väsentliga medicintekniska produkter avsedda för hälso- och sjukvårdspersonal är det lämpligt att säkerställa att hälso- och sjukvårdsinrättningar och blåljuspersonal får använda upp all berörd skyddsutrustning och alla berörda medicintekniska produkter som bevisligen uppfyller de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga II till förordning (EU) 2016/425 eller i bilaga I till förordning (EU) 2017/745 eller i bilaga I till det upphävda direktivet 93/42/EEG, inklusive de produkter som bedömts i enlighet med den mekanism som beskrivs i punkt 8 i rekommendation (EU) 2020/403.

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

         Förfaranden för marknadskontroll

                  1.

                  Från och med den 1 oktober 2021 bör marknadskontrollmyndigheterna inte längre godkänna personlig skyddsutrustning som inte framgångsrikt genomgått de tillämpliga förfarandena för bedömning av överenstämmelse i enlighet med artikel 19 i förordning (EU) 2016/425. Personlig skyddsutrustning som godkänts av marknadskontrollmyndigheterna i enlighet med mekanismerna i punk 7 eller 8 i kommissionens rekommendation (EU) 2020/403 får inte släppas ut på unionsmarknaden efter den 1 oktober 2021.

                  2.

                  Marknadskontrollmyndigheterna får endast godkänna att medicintekniska produkter som inte framgångsrikt genomgått de tillämpliga förfarandena för bedömning av överensstämmelse i enlighet med artikel 52 i förordning (EU) 2017/745 tillhandahålls på unionsmarknaden om de följer det förfarande för undantag från förfarandena för bedömning av överensstämmelse som fastställs i artikel 59 i förordning (EU) 2017/745.

                  3.

                  Personlig skyddsutrustning eller medicintekniska produkter som har godkänts av en marknadskontrollmyndighet i enlighet med mekanismerna i punkt 7 eller 8 i kommissionens rekommendation (EU) 2020/403 får endast tillhandahållas till och med den 31 maj 2022. I undantagsfall får personlig skyddsutrustning eller medicintekniska produkter som finns i befintliga lager som är tillgängliga för hälso- och sjukvårdspersonal, blåljuspersonal och annan personal som arbetar med att stoppa viruset och undvika ytterligare spridning, tillhandahållas till dess att dessa lager är helt uttömda, under alla omständigheter dock inte efter den 31 juli 2022.

                  4.

                  Marknadskontrollmyndigheterna i medlemsstaterna bör i första hand fortsätta att inrikta sig på personlig skyddsutrustning eller medicintekniska produkter som inte uppfyller kraven och som medför allvarliga risker för användarnas hälsa och säkerhet. Från och med den 1 augusti 2022 bör marknadskontrollmyndigheterna först och främst säkerställa att all personlig skyddsutrustning och alla medicintekniska produkter som släppts ut på EU-marknaden framgångsrikt genomgått de relevanta förfarandena för bedömning av överensstämmelse i enlighet med artikel 19 i förordning (EU) 2016/425 eller artikel 52 i förordning (EU) 2017/745 och att de lagligen försetts med CE-märkning i enlighet med artikel 17 i förordning (EU) 2016/425 eller artikel 20 i förordning (EU) 2017/745, såvida inte, när det gäller medicintekniska produkter, medlemsstaterna har beviljat särskilda undantag från förfarandet för bedömning av överensstämmelse i enlighet med 59 i förordning (EU) 2017/745.

                  5.

                  Marknadskontrollmyndigheterna bör omedelbart underrätta kommissionen och de andra medlemsstaterna om alla fall där de identifierat personlig skyddsutrustning eller medicintekniska produkter som inte uppfyller kraven. För personlig skyddsutrustning bör detta ske via informations- och kommunikationssystemet för marknadskontroll (ICSMS). Om produkter inte anses vara säkra och åtgärder vidtas mot sådana produkter som inte ger ett tillräckligt skydd bör marknadskontrollmyndigheterna anmäla dem i systemet för snabbt informationsutbyte om farliga konsumentprodukter (Safety Gate/Rapex).

                  6.

                  Marknadskontrollmyndigheter som upptäcker personlig skyddsutrustning eller medicintekniska produkter som inte uppfyller kraven bör omedelbart initiera de tillämpliga förfaranden som fastställs i kapitel VI i förordning (EU) 2016/425 eller i kapitel VII i förordning (EU) 2017/745.

         Utfärdad i Bryssel den 1 september 2021.

               På kommissionens vägnar

            Thierry BRETON

               Ledamot av kommissionen

         (1)  EUT L 81, 31.3.2016, s. 51.

         (2)  EUT L 117, 5.5.2017, s. 1.

         (3)  EGT L 169, 12.7.1993, s. 1.

         (4)  EUT L 79I, 16.3.2020, s. 1.


title: Europeiska centralbankens rekommendation av den 27 mars 2020 om utdelningar under COVID-19-pandemin och om upphävande av rekommendation ECB/2020/1 (ECB/2020/19) 2020/C 102 I/01

text:
               30.3.2020

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               CI 102/1

      EUROPEISKA CENTRALBANKENS REKOMMENDATION
      av den 27 mars 2020
      om utdelningar under COVID-19-pandemin och om upphävande av rekommendation ECB/2020/1
      (ECB/2020/19)
      (2020/C 102 I/01)
      ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
      med beaktande av rådets förordning (EU) nr 1024/2013 av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (1), särskilt artikel 4.3, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Europeiska centralbanken (ECB) anser att det är av avgörande vikt att att kreditinstituten kan fortsätta att fullgöra sin uppgift att finansiera hushållen, de små och medelstora företagen samt även de stora företagen under den ekonomiska chock som utgår från coronavirusets (COVID 19) spridning. Det är därför viktigt att kreditinstituten bevarar sitt kapital så att de kan stödja ekonomin i en situation med stor osäkerhet som skapats genom COVID-19. Mot denna bakgrund bör man för närvarande prioritera att kapitalresurserna används för att stödja den reala ekonomin och för att absorbera förluster istället för deskretionära utdelningar och köp av egna aktier.

                  (2)

                  ECB anser därför att det är lämpligt att de betydande kreditinstituten avstår från att göra utdelningar eller köpa tillbaka egna aktier med målet att gynna aktieägarna under perioden för den ekonomiska chocken som utgår från COVID-19. Mot bakgrund av de exceptionella omständigheterna bör Europeiska centralbankens rekommendation (ECB/2020/1) (2) upphävas.

                  (3)

                  För att maximera stödet till den reala ekonomin anses det också lämpligt att diskretionära utdelningar inte heller bör göras av mindre betydande kreditinstitut.

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

         I.

                  1.

                  ECB rekommenderar att inga utdelningar (3) betalas ut fram till minst den 1 oktober 2020 och att kreditinstituten inte ingår några oåterkalleliga förpliktelser att lämna utdelning för räkenskapsåren 2019 och 2020 samt att kreditinstituten avstår från att köpa tillbaka egna aktier med målet att gynna aktieägarna.

                  2.

                  Kreditinstitut som inte kan följa denna rekommendation eftersom de anser sig ha en rättslig skyldighet att betala en utdelning bör omedelbart förklara orsakerna till detta för sin gemensamma tillsynsgrupp.

                  3.

                  Denna rekommendation gäller på konsoliderad nivå för en betydande grupp som står under tillsyn enligt definitionen i artikel 2.22 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 468/2014 (ECB/2014/17) (4), och på individuell nivå för en betydande enhet som står under tillsyn enligt definitionen i artikel 2.16 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 468/2014 (ECB/2014/17), om en sådan betydande enhet som står under tillsyn inte ingår i en betydande grupp som står under tillsyn.

         II.

      Denna rekommendation riktar sig till betydande enheter och betydande grupper som står under tillsyn enligt artikel 2.16 och 2.22 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 468/2014 (ECB/2014/17).

         III.

      Denna rekommendation riktar sig även till de nationella behöriga myndigheterna och de nationella utsedda myndigheterna avseende mindre betydande enheter och mindre betydande grupper som står under tillsyn enligt artikel 2.7 och 2.23 i förordning (EU) nr 468/2014 (ECB/2014/17). De nationella behöriga myndigheterna och de nationella utsedda myndigheterna bör i lämplig omfattning tillämpa denna rekommendation på sådana enheter och grupper.

         IV.

      ECB kommer att fortsätta att granska den ekonomiska situationen för att bedöma huruvida uppehållet för utdelningar bör upprätthållas även efter den 1 oktober 2020

         V.

      Europeiska centralbankens rekommendation (ECB/2020/1) ska upphöra att gälla.

         Utfärdad i Frankfurt am Main den 27 mars 2020.

               ECB:s ordförande

            Christine LAGARDE

         (1)  EUT L 287, 29.10.2013, s. 63.

         (2)  Europeiska centralbankens rekommendation ECB/2020/1 av den 17 januari 2020 om utdelningsregler (EUT C 30, 29.1.2020, s. 1).

         (3)  Kreditinstitut kan bedrivas i olika former, t.ex. som börsnoterade företag eller som ömsesidiga banker, kooperativa banker eller som sparbanker. Uttrycket "utdelning" omfattar i denna rekommendation varje form av utbetalning av kontanta medel som kräver bolagsstämmans godkännande.

         (4)  Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 468/2014 av den 16 april 2014 om upprättande av ramen för samarbete inom den gemensamma tillsynsmekanismen mellan Europeiska centralbanken och nationella behöriga myndigheter samt med nationella utsedda myndigheter (ramförordning om den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM)) (ECB/2014/17).


title: Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Bulgariens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Bulgariens konvergensprogram 2020 2020/C 282/02

text:
               26.8.2020

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 282/8

      RÅDETS REKOMMENDATION
      av den 20 juli 2020
      om Bulgariens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Bulgariens konvergensprogram 2020
      (2020/C 282/02)
      EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,
      med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.2,
      med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,
      med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,
      med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,
      med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,
      med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,
      med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,
      med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,
      med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Bulgarien var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

                  (2)

                  Landsrapporten 2020 för Bulgarien offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Bulgariens framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Bulgariens framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Bulgarien inte längre har några makroekonomiska obalanser. Under tidigare år förekom sårbarheter i finanssektorn i kombination med hög skuldsättning och nödlidande lån i företagssektorn. Tack vare fast politisk kurs och en gynnsam makroekonomisk miljö har risken och sårbarheten minskat ytterligare, och Bulgarien anses inte längre ha några obalanser.

                  (3)

                  Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

                  (4)

                  Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärder bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

                  (5)

                  Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

                  (6)

                  Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

                  (7)

                  Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskap inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

                  (8)

                  Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Bulgarien uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

                  (9)

                  Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan regioner i Bulgarien på grund av olika specialiseringsmönster – i synnerhet i regioner som är påtagligt beroende av direkta kontakter mellan företag och konsumenter. Detta medför en betydande risk för ökande regionala skillnader inom Bulgarien, vilket förvärrar den trend mot växande skillnader mellan huvudstaden och övriga landet och mellan stads- och landsbygdsområden som redan iakttagits. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

                  (10)

                  Den 30 april 2020 lade Bulgarien fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt konvergensprogram för samma år. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

                  (11)

                  Bulgarien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del.

                  (12)

                  Enligt konvergensprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 2,1 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 3,1 % av BNP 2020. Efter att ha sjunkit till 20,4 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 28,5 % 2020 enligt konvergensprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin.

                  (13)

                  Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Bulgarien i god tid antagit budgetåtgärder för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt konvergensprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 1,3 % av BNP. Åtgärderna omfattar högre utgifter för hälso- och sjukvård samt säkerhetstjänster och sysselsättningsstöd för de krisdrabbade sektorerna. Dessutom har Bulgarien aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen, och som enligt konvergensprogrammet för 2020 uppskattas till 0,6 % av BNP. De åtgärderna omfattar garantier ställda av den statsägda bulgariska utvecklingsbanken och uppskov för bolagsskatten. Sammantaget ligger de åtgärder som Bulgarien har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

                  (14)

                  På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Bulgariens underskott i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till 2,8 % av BNP 2020 och 1,8 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021.

                  (15)

                  Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Bulgariens planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Efter en bedömning av alla relevanta faktorer blir slutsatsen i rapporten att underskottskriteriet enligt fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 har uppfyllts.

                  (16)

                  Den 13 mars 2020 utlyste Bulgarien ett undantagstillstånd från den 13 mars 2020 till den 13 april 2020. Det förlängdes senare till den 13 maj 2020 och ersattes därefter av en extraordinär epidemisk situation till den 14 juni 2020. Den 6 april 2020 antog Bulgariens parlament ett förslag till ändring av 2020 års statsbudget, som lagts fram av regeringen. I den nya budgeten förutses ett underskott i statsbudgeten på 3,5 miljarder bulgariska lev (2,9 % av BNP) på grund av de ökade utgifterna för krisrelaterade åtgärder och den väntade minskningen av intäkterna på 2,4 miljarder bulgariska lev. En femfaldig ökning av regeringens tak för nyemitterad skuld planeras, från 2,2 miljarder lev till 10 miljarder lev. För att stödja hälso- och sjukvårdssystemet och hantera de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin tog Bulgarien fram ett finansiellt paket på över 870 miljoner lev från flera operativa program finansierade av ESI-fonderna under perioden 2014–2020.

                  (17)

                  Som svar på covid-19-krisen införde Bulgarien en sysselsättningsfrämjande åtgärd som innebär att staten betalar 60 % av arbetstagarnas löner och sociala avgifter i upp till tre månader, på villkor att arbetsgivarna betalar återstoden och behåller arbetstagarna i anställning. Arbetsgivaren är också skyldig att upprätthålla sysselsättningen under ytterligare en period som ska vara minst lika lång som den period som bidraget täcker. De företag som har rätt att söka stödet inbegriper företag i sektorer som direkt berörs av restriktioner kopplade till undantagstillståndet. Företag från andra sektorer, som kan visa på en nedgång med 20 % i intäkter under en specifik period i mars 2020 jämfört med mars 2019, är också berättigade till stöd i enlighet med vad som anges i dekret nr 55 av den 30 mars 2020.

                  (18)

                  Kapitalet i Bulgariens utvecklingsbank ökades med 700 miljoner lev för att stödja likviditeten i ekonomin. Ett anslag på 500 miljoner lev till portföljgarantier för banker väntas ge företagen flexiblare lånevillkor, och 200 miljoner lev anslogs till garantier för räntefria lån på upp till 4 500 lev till arbetstagare som är tjänstlediga utan lön och egenföretagare. Den bulgariska utvecklingsbanken kommer vidare att förvalta ett garantiprogram på 100 miljoner euro avsett för lån till de små och medelstora företag som mottar finansiering från det operativa programmet Innovation och konkurrenskraft inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden. Fondförvaltaren av finansieringsinstrument i Bulgarien (statsägda FMFIB) såg på nytt över sin portfölj och anpassar sina instrument för företagsstöd till den rådande ekonomiska verkligheten. Bulgariens centralbank införde ett paket med åtgärder på 9,3 miljarder lev, som syftar till att bevara banksystemets resiliens och stärka systemets flexibilitet för att minska de negativa effekterna av påfrestningarna på medborgare och företag.

                  (19)

                  Bulgariens ekonomi drabbades hårt av covid-19-krisen, som påverkade både tjänste- och tillverkningssektorerna. De negativa effekterna förvärrades av minskad efterfrågan och utbud samt störningar i de globala värdekedjorna. De åtgärder regeringen vidtog för att klara den akuta fasen kan bidra till att mildra konsekvenserna av krisen, men det är viktigt att genomföra åtgärderna snabbt och effektivt för att skydda sysselsättningen och förbättra företagens, särskilt de små och medelstoras, samt även egenföretagarnas likviditet. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. I överensstämmelse med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020 hävde Bulgarien exportförbud på skyddsutrustning och införde gröna körfält för snabba kontroller vid gränsövergångar.

                  (20)

                  Covid-19-krisen lade ytterligare sten på bördan för det bulgariska hälso- och sjukvårdssystemet, som redan kännetecknades av knapphet till följd av låg offentlig finansiering, begränsad omfattning för sjukförsäkringen, ett lågt men ökande antal sjuksköterskor och en ojämn regional fördelning av vårdpersonal. Det finns därför utrymme för att stärka det bulgariska hälso- och sjukvårdssystemets allmänna resiliens, tillgänglighet och kapacitet. Om mer vård (allmän och specialiserad) kunde ges via öppenvården, bland annat på distans, skulle det avlasta sjukhusen. Parallellt borde tester och behandling erbjudas alla, oavsett typ av sjukförsäkring. Lämplig tillgång till vårdpersonal och till de tjänster de erbjuder borde säkras i hela landet, så att det motsvarar befolkningens behov. Det är viktigt att integrera primärvården med långvarig vård och omsorg för de äldre och de mest utsatta.

                  (21)

                  Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 7,0 % 2020 och minska till 5,8 % 2021. Sedan början av undantagstillståndet har arbetslösheten ökat snabbt inom sektorer för handel, hotell- och restaurang samt tillverkning, i stora städer och bland personer med högst sekundärutbildning. Regeringen har vidtagit åtgärder för att skydda sysselsättningen, särskilt system för korttidsarbete, som snabbt bör genomföras och stärkas ytterligare. I samarbete med arbetsmarknadens parter behövs i nuläget ett omfattande stöd till arbetsgivare och arbetstagare, inbegripet egenföretagare, för att förhindra ytterligare förluster av arbetstillfällen. Arbetsförmedlingens kapacitet och åtgärder måste förstärkas för att motverka de negativa effekterna på arbetsmarknaden. Ytterligare aktiverings-, kompetenshöjnings- och omskolningsinsatser kommer att krävas för att få människor tillbaka i arbete, och samtidigt behöver arbetskraften förberedas för de utmaningar och möjligheter som digitaliseringen medför. Covid-19-krisen kan också få stora konsekvenser för arbetstagare i informell anställning, med begränsad tillgång till hälso- och sjukvård och socialt skydd. Riktade politiska åtgärder skulle kunna förhindra att oskyddade arbetstagare och de mest utsatta grupperna sjunker djupare i fattigdom och förbättra deras utkomstmöjligheter under återhämtningen.

                  (22)

                  Covid-19-krisen drabbar sårbara grupper oproportionerligt och förvärrar redan existerande sociala problem. Den del av befolkningen som riskerar fattigdom eller social utestängning var redan hög före krisen, särskilt bland barn, äldre, personer med funktionsnedsättning och romer. De sociala transfereringarna lyckas endast minska fattigdomen något. Inkomstskillnaderna var bland de högsta i unionen, och skatte- och förmånssystemen var bland de sämsta på att minska skillnaderna. Krisen kräver åtgärder för att täppa till de luckor som påtalats under tidigare år, särskilt i systemet för minimiinkomst, som hör till dem i unionen som lyckas sämst med att lyfta mottagare ur fattigdom. Sådant som socialt skydd för alla, även atypiska arbetstagare, egenföretagare och låginkomsthushåll, som inkomststöd, livsmedel och tillräckligt socialt stöd liksom även nödbostäder och stöd till hemlösa, är fortfarande. relevant. Reformen av de sociala tjänsterna kommer att bidra till att systemet stabiliseras, och ett starkare samarbete mellan sjukvården och socialtjänsten gör det möjligt att bättre nå ut både till dem som inte klarar av att ta hand om sig själva och till personer med funktionsnedsättning. Många romska hushåll som redan befann sig i djup fattigdom före krisen behöver medlingstjänster och grundläggande tjänster och stöd

                  (23)

                  Ett ökat utbud av utbildningstjänster och en bättre kvalificerad arbetskraft skulle också starkt underbygga återhämtningen och främja en inkluderande och hållbar tillväxt på medellång sikt. Det finns fortfarande utrymme för att förbättra utbildningens kvalitet, relevans för arbetsmarknaden och inkluderande effekt i Bulgarien. Bulgarien hör till de medlemsstater där socioekonomisk bakgrund påverkar utbildningsresultaten mest. Romernas integrering i utbildningen är fortfarande en utmaning, eftersom andelen unga med högst grundskoleutbildning är särskilt hög bland romer och i landsbygdsområden. De digitala färdigheterna ligger på en låg nivå i hela befolkningen (16–74 år), även bland ungdomar (16–19 år). Om de digitala färdigheterna blir bättre, till exempel med hjälp av fler digitala examina och läroplaner, kunde arbetskraften lättare anpassa sig till de förändringar som digitaliseringen innebär och till behovet av att distansarbeta digitalt. Samtidigt saknar fortfarande 11 % av de studerande dator och/eller internet, och 2 000 lärare har ingen dator. Den nuvarande situationen med distansundervisning riskerar därför att förvärra redan stora skillnader i utbildning, trots vissa stödåtgärder som nyligen vidtagits. Ytterligare insatser för att förbättra alla studerandes digitala färdigheter och tillgång till lämplig teknisk infrastruktur kan varaktigt påverka deras tillgång till utbildning, särskilt för utsatta grupper, däribland romer, och bidra till att färre avbryter sina studier i förtid.

                  (24)

                  Covid-19-krisen visade på den strategiska betydelsen av en effektiv offentlig förvaltning och en välfungerande digital förvaltning, inbegripet e-hälsa och e-upphandling. Reformer på området har fått stöd av unionen, men genomförandet av dem går för långsamt, och detta har inverkat negativt på den offentliga sektorns förmåga att leverera under nedstängningsperioden. Bulgarien släpar därför efter när det gäller tillhandahållandet av e-tjänster, och medborgarnas och företagens användning av dem bör uppmuntras. Frågor som rör cybersäkerhet och säkerhet för kritisk infrastruktur behöver också angripas fullt ut. Om man ser framåt kommer en ändamålsenlig offentlig förvaltning att bli avgörande för rättidigt och effektivt genomförande av återhämtningsåtgärderna. Det är fortfarande i synnerhet viktigt med samarbete och samordning på alla förvaltningsnivåer, även när det gäller offentlig upphandling, koncessioner och marknadskontroll. Ett stabilare regelverk med bättre förutsägbarhet, verksam kontroll över hur politiken tillämpas och en lättare administrativ börda skulle förbättra företagsklimatet och främja investeringar, vilket har en positiv effekt på takten i återhämtningen.

                  (25)

                  För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Covid-19-krisen lyfte fram betydelsen av digitalisering och innovation, där Bulgarien och särskilt landets små och medelstora företag redovisar resultat långt under unionsgenomsnittet. En viktig aspekt här är de frekvenser som ska ingå i pionjärbanden för 5G och som inte räcker för vad som krävs för snabba och ändamålsenliga 5G-tjänster. De kända problemen i systemet för forskning och högre utbildning, såsom fragmentering, låg finansiering och begränsad kunskaps- och tekniköverföring, behöver åtgärdas. Samtidigt är Bulgarien den mest resurs-, energi- och växthusgasintensiva ekonomin i unionen och har enorma investeringsbehov på energi- och klimatområdet för att underlätta omställningen till ett kolsnålt samhälle på det sätt som beskrivs i Bulgariens nationella energi- och klimatplan.

                  (26)

                  Omställningsarbetet med Bulgariens höga energiintensitet, avsevärda tillit till fossila bränslen och ineffektiva användning av energi och resurser befinner sig i ett mycket inledande skede. I den nationella energi- och klimatplanen betonas Bulgariens åtagande att mot bakgrund av den europeiska gröna given fasa ut fossila bränslen i sin ekonomi fram till 2050, men den innehåller också information om att Bulgarien tänker förbli beroende av inhemska brunkolskällor fram till 2050 och därefter. Bulgariens infrastruktur för transporter ligger fortfarande under unionsgenomsnittet i täckning och kvalitet, och det transeuropeiska transportnätet är ännu ofärdigt. Nätverket av multimodala plattformar, vissa järnvägs- och vägavsnitt liksom såväl de europeiska trafikledningssystemen för tåg som de intelligenta transportsystemen är fortfarande underutvecklade. Viktiga miljöfrågor måste tas itu med, eftersom de inverkar på hållbar tillväxt och har skapat extra hälsorisker under covid-19-krisen. Bulgarien är bland medlemsstaterna med flest miljörelaterade dödsfall, och avfallshantering och efterlevnad av kraven på uppsamling och rening av avloppsvatten från tätbebyggelse fortsätter att vara en utmaning. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Bulgarien att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Bulgarien möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

                  (27)

                  Ett väl fungerande regelverk vid insolvens kommer att bli viktigt för att den reala ekonomin ska klara återhämtningen efter covid-19-krisen, eftersom den kan leda till att konkurserna ökar kraftigt. Ett sådant regelverk kunde också göra det lättare att snabbare avveckla nödlidande lån och därmed förhindra att de ökar. Samtidigt leder regelverkets tandlöshet till långdragna och dyra insolvensförfaranden. I juni 2019 antogs en färdplan för insolvens, som redovisar relevanta brister. Bulgarien har börjat genomföra den och håller på att förbereda uppföljningsåtgärder, bland annat lagstiftningsändringar och kapacitetsuppbyggande verksamhet.

                  (28)

                  Bulgarien antog flera lagar 2019 i syfte att införliva Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 (7) och Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/843 (8) (det fjärde och det femte penningtvättsdirektivet). Genomförandet är uppskjutet. Den nyligen avslutade nationella riskbedömningen visar på brister som kräver brådskande insatser för att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism. De risker som är kopplade till system för medborgarskap genom investeringar och till virtuella tillgångar har ännu inte utvärderats ordentligt. Åtgärder som borgar för en verksam tillämpning av regelverket mot penningtvätt behöver tas fram och sättas i verket av de ansvariga enheterna. Regelverket för bekämpning av penningtvätt har endast genomförts i begränsad utsträckning och efterlevnaden har inte säkerställts tillräckligt väl. Användningen finansunderrättelser har varit otillräcklig.

                  (29)

                  Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

                  (30)

                  Bulgariens banker är allmänt sett lönsamma och har god kapitaltäckning. Trots en viss nedgång under de senaste åren ligger andelen nödlidande lån och förskott, brutto, kvar på 7,2 % tredje kvartalet 2019 och förblir bland de högsta i unionen, särskilt bland icke-finansiella företag och inhemskt ägda banker, vilket innebär att det fortfarande är viktigt med ytterligare insatser för att främja en fungerande sekundärmarknad för nödlidande lån. Avsättningarna för nödlidande lån har minskat sedan slutet av 2018, ibland i kombination med alltför låga avsättningar för befintliga längesedan förfallna nödlidande lån. Europeiska centralbankens heltäckande bedömning visade att två banker behöver öka kapitalet. Ökningen håller på att slutföras. Ökade tillskott av likviditet från bankerna för att mildra effekterna av covid-19-krisen och få fart på den ekonomiska tillväxten bör kopplas till att bankerna gör bedömningar av kreditrisken och är försiktiga i sin värdering, tillämpar en sund värderingspraxis och rapporterar noggrant om en eventuell försämring av tillgångarnas kvalitet.

                  (31)

                  Kommissionen har övervakat Bulgariens framsteg när det gäller reformen av rättsväsendet och kampen mot korruption inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen. Därför har dessa områden hitintills inte omfattats av de landsspecifika rekommendationerna för Bulgarien, men de har betydelse för utvecklingen av en positiv socioekonomisk miljö i landet. I den senaste rapporten inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen från oktober 2019 konstaterades att Bulgariens framsteg är tillräckliga för att uppfylla de åtaganden Bulgarien gjorde vid tidpunkten för anslutningen till unionen. Bulgarien har genomfört en omfattande reform av sitt regelverk mot korruption, men nu behövs övertygande resultat i form av fällande domar i korruptionsmål på hög nivå för att befästa allmänhetens förtroende. Dessutom kvarstår ett antal utmaningar, särskilt resultatinriktade brottsutredningar, jämn arbetsfördelning mellan domstolarna och rationalisering av åklagarmyndigheten på lokal nivå. Efter det att samarbets- och kontrollmekanismen avslutats kommer övervakningen av reformerna att säkerställas på nationell nivå av ett uppföljningsråd och på unionsnivå inom ramen för en omfattande rättsstatsmekanism samt, när så är lämpligt, den europeiska planeringsterminen.

                  (32)

                  Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts i genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Bulgarien att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

                  (33)

                  Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Bulgariens ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt konvergensprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Bulgarien har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Bulgarien utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

                  (34)

                  Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2020, och dess yttrande (9) återspeglas i rekommendation 1 nedan.

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Bulgarien att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

                  1.

                  I enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten vidta alla nödvändiga åtgärder för att effektivt åtgärda covid-19-pandemin samt stödja ekonomin och den därpå följande återhämtningen. Så snart som de ekonomiska förhållandena tillåter det bedriva en finanspolitik som syftar till att uppnå ansvarsfulla offentliga finanser på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, och samtidigt förbättra investeringarna. Mobilisera tillräckliga ekonomiska resurser för att stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, tillgänglighet och kapacitet samt säkerställa jämn regional fördelning av bemanningen i hälso- och sjukvården, så att det motsvarar befolkningens behov.

                  2.

                  Säkerställa tillräckligt socialt skydd och grundläggande tjänster för alla och stärka den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Förbättra tillgången till distansarbete och främja digital kompetens och jämlik tillgång till utbildning. Åtgärda bristerna i systemet med minimiinkomster.

                  3.

                  Rationalisera och påskynda förfarandena för att ge verksamt stöd till små och medelstora företag och egenföretagare, och samtidigt se till att de får fortsatt tillgång till finansiering och flexibla betalningsvillkor. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på grön och digital omställning, särskilt på ren och effektiv produktion liksom användning av energi och resurser, miljöinfrastruktur och hållbara transporter, vilket kommer att bidra till en gradvis utfasning av fossila bränslen i ekonomin, även i kolregioner.

                  4.

                  Minimera företagens administrativa börda genom att förbättra den offentliga förvaltningens resultatorientering och stärka den digitala förvaltningen. Säkerställa verksam funktion för insolvensregelverket. Intensifiera ansträngningarna att säkerställa lämplig riskbedömning, riskreducering, faktisk övervakning och efterlevnad av ramen för bekämpning av penningtvätt.

         Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

               På rådets vägnar

            J. KLOECKNER

               Ordförande

         (1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 8.

         (4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG (EUT L 141, 5.6.2015, s. 73).

         (8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/843 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, och om ändring av direktiven 2009/138/EG och 2013/36/EU (EUT L 156 19.6.2018, s. 43).

         (9)  Enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1466/97.


title: Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Tjeckiens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Tjeckiens konvergensprogram 2020 2020/C 282/03

text:
               26.8.2020

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 282/15

      RÅDETS REKOMMENDATION
      av den 20 juli 2020
      om Tjeckiens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Tjeckiens konvergensprogram 2020
      (2020/C 282/03)
      EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,
      med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.2,
      med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,
      med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,
      med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,
      med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,
      med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,
      med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,
      med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Tjeckien inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

                  (2)

                  Landsrapporten 2020 för Tjeckien offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Tjeckiens framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Tjeckiens framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål.

                  (3)

                  Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

                  (4)

                  Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

                  (5)

                  Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

                  (6)

                  Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

                  (7)

                  Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

                  (8)

                  Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Tjeckien uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

                  (9)

                  Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan olika tjeckiska regioner på grund av olika specialiseringsmönster. Den nuvarande situationen medför därför en betydande risk för ökande regionala och territoriella skillnader inom Tjeckien, eller för uppkomsten av nya territoriella skillnader inom regionerna, vilket förvärrar den trend mot växande skillnader mellan regionerna Karlovarský och Ústecký och övriga landet som redan iakttagits. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

                  (10)

                  Tjeckien lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 7 maj 2020 och sitt konvergensprogram för samma år den 30 april 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

                  (11)

                  Tjeckien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del.

                  (12)

                  Enligt konvergensprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 0,3 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 5,1 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 4,1 % av BNP 2021. Efter att ha sjunkit till 30,8 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 37 % 2020 enligt konvergensprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin.

                  (13)

                  Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Tjeckien antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt konvergensprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 4 % av BNP. Åtgärderna inbegriper kompenserade skattebonusar och efterskänkning av sociala avgifter och sjukförsäkringsavgifter i sex månader för egenföretagare (1 % av BNP), ett system för arbetstidsförkortning (1 % av BNP), eftergift av inkomst- och bolagsskatt som skulle ha betalats i juni 2020 (0,8 % av BNP) samt hälsorelaterade åtgärder (0,7 % av BNP). Tjeckien har dessutom aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen. Åtgärderna omfattar i första hand garantisystem för att ge lån till små, medelstora och stora företag. I konvergensprogrammet för 2020 kvantifieras dock inte de eventualförpliktelser som dessa aviserade åtgärder medför. De flesta åtgärder som ligger till grund för konvergensprogrammet för 2020 ingick också i kommissionens vårprognos 2020. Några åtgärder som inte kunde kvantifieras eller som fortsatte att löpa efter slutdatumet kunde inte tas med. Sammantaget ligger de åtgärder som Tjeckien har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

                  (14)

                  På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Tjeckiens saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -6,7 % av BNP 2020 och -4,0 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021.

                  (15)

                  Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Tjeckiens planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt.

                  (16)

                  Tjeckien utlyste undantagstillstånd mellan den 12 mars 2020 och den 17 maj 2020 för att mildra covid-19-pandemins konsekvenser: skolor stängdes, evenemang och butikers öppethållande inskränktes och sammankomster begränsades avsevärt. Mellan den 15 mars 2020 och den 17 maj 2020 hölls också landgränserna delvis stängda. Detta har begränsat antalet utresande tjeckiska arbetstagare och antalet inkommande utländska arbetstagare, skapat arbetskraftsbrist särskilt inom tillverkningsindustrin och säsongsbetonade sektorer och påverkar viktiga försörjningskedjor. För att hjälpa hushåll och företag att ta sig igenom krisen har regeringen aviserat ett stimulanspaket med direkt stöd och offentliga garantier. Även om detta kan ge en tillfällig lättnad väntas ekonomin fortfarande drabbas hårt 2020, eftersom den externa efterfrågan minskar och nedstängningen stör den ekonomiska verksamheten. Den reala BNP:n väntas återhämta sig gradvis under 2021, men lär knappast komma tillbaka till värdena för 2019 under prognosperioden 2020–2021. Inverkan på sektorer som transport, besöksnäring och turism förväntas bli betydande. Arbetslösheten kommer att öka, men detta mildras av en tidigare hög sysselsättning, stimulanspaketet och den låga andelen tillfälligt anställda. För att säkerställa likviditetsstödet införde myndigheterna en rad system för statliga garantier till företag i alla storlekar. Vidare ges uppskov med återbetalning av konsumentlån och amorteringar på bolån i tre eller sex månader för hushåll och företag som drabbats av krisen. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. Tjeckiens centralbank har också antagit flera åtgärder för att mildra krisens inverkan på finanssektorn.

                  (17)

                  Tidiga hälsopolitiska insatser mot covid-19 har bidragit till att bromsa virusets spridning i Tjeckien. Åtgärder har vidtagits för att öka tillgången till medicinsk utrustning och säkerställa nödvändig infrastruktur och på så sätt förbereda hälso- och sjukvårdssystemet för att klara av den ökade efterfrågan. Den tjeckiska befolkningens hälsostatus har förbättrats avsevärt de senaste åren och närmar sig genomsnittet för unionen. Det finns dock betydande regionala skillnader i förväntad livslängd, vilket delvis beror på socioekonomiska faktorer och beteendefaktorer. Den totala andelen personer som enligt egen uppgift har icke tillgodosedda vårdbehov är en av de lägsta i unionen, men regionala skillnader kvarstår i fråga om fördelning av hälso- och sjukvårdsresurser och personal, som ansträngs allt mer. En betydande andel av vårdpersonalen förväntas gå i pension de närmaste åren. För att dämpa covid-19-pandemins inverkan behöver hälso- och sjukvårdssystemets resiliens och krisberedskap förbättras, samtidigt som man främjar lika tillgång till ett utökat utbud av primärvård och integrerad vård för att minska antalet inskrivningar på sjukhus som skulle kunna undvikas. Detta kan också förbättra det förebyggande arbetet och motverka andra hälsoproblem. E-hälsolösningar är fortfarande sällsynta, trots att det finns en nationell e-hälsostrategi för 2016–2020.

                  (18)

                  Under hela 2019 och i början av 2020 var Tjeckiens arbetsmarknad stabil, och de flesta indikatorer visade positiva resultat. Sysselsättningen fortsatte att öka och arbetslösheten sjönk till den lägsta nivån någonsin. Enligt kommissionens vårprognos 2020 torde dock arbetslösheten öka till 5,0 % under 2020 för att sedan sjunka något till 4,2 % under 2021. Regeringen reagerade snabbt på covid-19-pandemin genom att vidta en rad åtgärder för att skydda inkomster och arbetstillfällen, särskilt i företag och hos egenföretagare. Vissa utsatta grupper på arbetsmarknaden (arbetstagare med korttidskontrakt och personer som anställs genom bemanningsföretag) skyddas dock inte helt av de föreslagna riskreducerande åtgärderna. Att barnomsorg och skola inte längre är öppna under nedstängningen kan särskilt ha drabbat kvinnor med betydande omsorgsansvar. Att främja investeringar i barnomsorg och långvarig vård och omsorg i kombination med flexibla arbetsformer, till exempel distansarbete, bör underlätta vägen ut ur krisen. Mer riktade aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder och kompetensinsatser i samråd med arbetsmarknadens parter stöder både kvarhållande av anställda och övergångar på arbetsmarknaden. De offentliga arbetsförmedlingarnas utåtriktade verksamhet kan också främja lyckade återinträden på arbetsmarknaden, särskilt för utsatta grupper. Enklare och snabbare tillgång till socialt skydd bidrar till att undvika fattigdomsfällor och vräkningar. Utbildningsresultaten påverkas fortfarande starkt av socioekonomisk ojämlikhet och låga investeringar. Att säkerställa lika tillgång till inkluderande utbildning av god kvalitet, bland annat på det digitala området, kan bidra till att höja kompetensnivåerna och bygga ut det digitala lärandet. Det är särskilt viktigt att främja digital kompetens, bland annat genom stöd till och fortbildning för lärare. De offentliga utgifterna per studerande på alla utbildningsnivåer är alltjämt jämförelsevis låga. Bristen på kvalificerade lärare visar på behovet av att göra yrket mer attraktivt, särskilt för begåvade ungdomar.

                  (19)

                  Tjeckien tillhör de länder som kan drabbas särskilt hårt av tekniska förändringar och som behöver betydande investeringar på detta område. Den digitala omställningen behöver stöd, bland annat i industrin och i tjänstesektorn, i form av riktade investeringar i smarta lösningar och kompetens. Målet för fullständig täckning av fast bredband har nåtts, men mobilt bredband är fortfarande relativt dyrt. Försenad infrastrukturutveckling kan särskilt drabba sårbara grupper och strukturellt svaga regioner som löper större risk att isoleras. Detta kan också få negativa konsekvenser för övervakning och kontroll av epidemin. För att tillgodose behoven av uppkopplingar krävs investeringar i nät med mycket hög kapacitet, fasta och mobila nät samt lämpliga åtgärder på efterfrågesidan. En snabb tilldelning av 5G-spektrum med förutsägbara och investeringsfrämjande villkor blir avgörande för att uppnå detta. Spridningen av ultrasnabba bredbandstjänster begränsas av låg efterfrågan till följd av flera olika faktorer, t.ex. abonnemangspris och befolkningens köpkraft, ålder och utbildningsnivå. Myndigheterna är fast beslutna att utveckla och integrera ny digital teknik, men detta hämmas av fortsatt låg kompetens. De tjeckiska myndigheterna är fast beslutna att främja lösningar som bygger på artificiell intelligens, men trots regeringens ansträngningar på detta område ligger Tjeckien fortfarande efter de ledande medlemsstaterna när det gäller forskning och patent på detta område.

                  (20)

                  För att underlätta den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar, bland annat genom relevanta reformer. Enligt Tjeckiens nationella energi- och klimatplan finns det betydande investeringsbehov att tillgodose för att hantera klimat- och energiomställningen och gå i riktning mot klimatneutralitet. Det gäller särskilt främjande av förnybar energi, energieffektivitet, infrastruktur och delar av elnätet. Klimatförändringarnas effekter märks redan i form av torka och översvämningar, vilket orsakar betydande ekonomiska förluster. Luftföroreningar är också ett ständigt problem. Samtidigt är skatterna på föroreningar mycket låga. Stenkol fortsätter att dominera elsektorn och är och förblir en viktig drivkraft för näringsverksamheten i tre tjeckiska regioner. De projektansvarigas begränsade utvecklingskapacitet och myndigheternas begränsade rådgivning förblir ett allvarligt hinder för en välgrundad planering av möjliga projekt för genomförandet av den gröna och digitala omställningen i de här regionerna. Totalt sett förväntas omställningen bort från stenkol få betydande socioekonomiska konsekvenser, och intresset för att investera i teknik med låga eller inga växthusgasutsläpp förefaller begränsat. Produktionen av förnybar energi ligger under genomsnittet i unionen. Sektorn saknar ekonomiska incitament och en lämplig rättslig och institutionell ram för att stödja den framtida utvecklingen. Det verkar också råda låg medvetenhet om de generella fördelarna med energieffektivitet. Övergången till elektromobilitet har gått tämligen långsamt och vägtransporter håller på att bli en av de största energiförbrukarna. Transportskatterna är låga och är inte baserade på koldioxidutsläpp. Laddningsinfrastrukturen för elfordon är fortfarande i sin linda. Resultaten i fråga om avfallshantering är fortfarande måttliga i förhållande till de mer ambitiösa målen. Det saknas en övergripande strategi för att utveckla potentialen för en cirkulär ekonomi. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Tjeckien att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Tjeckien möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

                  (21)

                  Tillgången till konventionell finansiering är bättre än genomsnittet i unionen, men riskfinansieringen är mindre utvecklad. Det är fortfarande ont om finansiering för inhemska högriskföretag, särskilt i groddkapitalstadiet och under senare utvecklingsstadier. Även om vissa framgångsrika innovationsinitiativ har hunnit till det kommersiella stadiet, är finansiering med riskkapital och eget kapital fortfarande outvecklat. Forskningen och innovationen i Tjeckien går trögt, och det behövs systemövergripande reformer. Även om privata investeringar i FoU fortsätter att öka stadigt, är det stora, främst utlandsägda företag som investerar betydligt mer i immateriella tillgångar som FoU än små och medelstora inhemska företag. Den medelhög- och högteknologiska industrin lider av kompetensbrist på grund av det låga antalet utexaminerade inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik och otillräcklig fortbildning av utexaminerade. Samtidigt är främjandet av och stödet till entreprenörskap fortfarande lågt, vilket hämmar produktivitetstillväxten. Stor splittring i forskningssektorn leder till att FoU-medlen sprids ut för mycket. Det offentlig-privata samarbetet hindras av rådande praxis för forskares karriärutveckling. Ett närmare samarbete mellan högskolorna och näringslivet, särskilt genom avknoppningar, kan påskynda tekniköverföring och innovationsspridning.

                  (22)

                  Nedstängningen under pandemin har ansträngt försörjningskedjorna, och många företag har inte kunnat bedriva någon verksamhet och har samtidigt saknat reserver av likvida medel. Bilbranschen och tjänstesektorn har drabbats hårdast. Marknadskontrollen är utspridd på alltför många myndigheter, och samarbetet och samordningen är inte optimal. Offentliga system för att ge företag statliga garantier har snabbt övertecknats. Det finns utrymme för bättre samordning och snabbare handläggning för att styra stöd till företag. Vissa berörda parter anser att de tjeckiska myndigheternas åtgärder för att lindra effekterna av covid-19-krisen är byråkratiska och ger ett för långsamt genomslag i den reala ekonomin. Det finns utrymme för bättre analys av de uppgifter som krävs för att fatta snabba, välunderbyggda och optimala beslut om riktade ekonomiska återhämtningsstrategier och åtgärder. I allmänhet betraktar näringslivet snabbt föränderlig lagstiftning och komplexa administrativa förfaranden som investeringshinder. Den administrativa bördan är särskilt betungande för uppstartsföretag när det gäller licenser och tillstånd. De långdragna och tungrodda förfarandena för att få bygglov är ett allvarligt hinder. Förslaget till ny bygglagstiftning har kritiserats. Tjeckien hör till de minst utvecklade medlemsstaterna när det gäller användning av digitala offentliga tjänster. Antalet användare av e-förvaltning ligger fortfarande långt under genomsnittet i unionen. Landet håller på att genomföra sin plan för e-förvaltning. Från och med 2020 har landet en ny ”digital konstitution” som innebär att alla senast 2025 ska ha rätt att utnyttja nästan alla offentliga tjänster på elektronisk väg. Trots det är det bara en relativt liten andel kommuner som erbjuder nätbaserade lösningar. Parlamentet diskuterar för närvarande en ändring av skattelagstiftningen för att göra skattesystemet mer digitalt, eftersom andelen skatter som deklareras elektroniskt fortfarande är tämligen låg för vissa skatter.

                  (23)

                  Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

                  (24)

                  Den tjeckiska offentliga sektorns prestanda och förvaltningseffektivitet ligger under unionsgenomsnittet. Enligt internationella indikatorer är resultaten dock goda när det gäller tillgång till offentlig information i den politiska beslutsprocessen. Däremot är de mindre positiva när det gäller den offentliga förvaltningens professionalism, insynen i samhällsstyrningen och korruptionsbekämpningen. Bättre strategisk planering och samordning mellan ministerierna, och mindre splittring i den lokala förvaltningen skulle effektivisera den offentliga förvaltningen. Regelverket för upphandling har förbättrats men kan behöva finslipas ytterligare. Trots vissa förbättringar är korruptionen fortfarande ett problem för företagen och kan hindra ekonomisk verksamhet ytterligare. Ett antal åtgärder mot korruption, däribland lagförslag om lobbying och skydd av visselblåsare, har ännu inte antagits.

                  (25)

                  Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Tjeckien att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

                  (26)

                  Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Tjeckiens ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt konvergensprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Tjeckien har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Tjeckien utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

                  (27)

                  Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Tjeckien att under 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

                  1.

                  Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Säkerställa att hälso- och sjukvårdssystemet är motståndskraftigt, stärka tillgången till hälso- och sjukvårdspersonal och till primärvård liksom en integrering av hälso- och sjukvården samt bygga ut e-hälsotjänsterna.

                  2.

                  Stödja sysselsättning genom aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder, kompetensförsörjning, inbegripet digital kompetens, och tillgång till digitalt lärande.

                  3.

                  Stödja små och medelstora företag genom att i högre grad använda finansieringsinstrument för att säkerställa likviditetsstöd, minska den administrativa bördan och förbättra e-förvaltningen. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och den digitala omställningen, särskilt när det gäller digital infrastruktur och teknik med hög kapacitet, ren och effektiv produktion och energianvändning samt infrastruktur för hållbara transporter, även i kolregionerna. Säkerställa tillgång till finansiering för innovativa företag och förbättra det offentlig-privata samarbetet inom forskning och utveckling.

         Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

               På rådets vägnar

            J. KLOECKNER

               Ordförande

         (1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 15.

         (4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1466/97.