title: Rådets rekommendation av den 5 december 2017 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Rumänien

text:
               20.12.2017

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 439/1

         RÅDETS REKOMMENDATION
   av den 5 december 2017
   för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Rumänien
   (2017/C 439/01)
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 121.4,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 10.2 andra stycket,
   med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och
   av följande skäl:

               (1)

               Den 16 juni 2017 beslutade rådet i enlighet med artikel 121.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) att en konstaterad betydande avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet förelåg i Rumänien och utfärdade en rekommendation till Rumänien om att vidta nödvändiga åtgärder för att se till att den nominella ökningen av nettobeloppet för de primära offentliga utgifterna (2) år 2017 inte överskrider 3,3 %, vilket på årsbasis motsvarar en strukturell anpassning på 0,5 % av BNP (3). Rumänien rekommenderades att använda eventuella oförutsedda inkomster till att minska underskottet, samtidigt som budgetkonsolideringsåtgärder bör säkerställa en bestående förbättring av det strukturella saldot i de offentliga finanserna på ett tillväxtfrämjande sätt. Rådet fastställde den 15 oktober 2017 som tidsfrist för Rumänien att rapportera om åtgärder som vidtagits med anledning av denna rekommendation.

               (2)

               Den 11 juli 2017 rekommenderade rådet Rumänien att se till att under 2017 följa rådets rekommendation (4) av den 16 juni 2017 i syfte att korrigera en betydande avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet. För 2018 rekommenderades Rumänien att genomföra en betydande finanspolitisk insats i linje med kraven i den förebyggande delen av stabilitets- och tillväxtpakten, för att ytterligare anpassa sig mot sitt medelfristiga budgetmål på ett strukturellt underskott på 1 % av BNP. Enligt den överenskomna anpassningsmatrisen inom stabilitets- och tillväxtpakten innebar denna anpassning att de primära offentliga nettoutgifternas nominella tillväxttakt fick vara högst 4,3 % 2018. Det skulle motsvara en strukturell anpassning på 0,5 % av BNP.

               (3)

               Den 26 och den 27 september 2017 utförde kommissionen ett utökat övervakningsuppdrag i Rumänien på plats enligt artikel -11.2 i förordning (EG) nr 1466/97. Kommissionen rapporterade sina resultat till rådet den 24 oktober 2017 och offentliggjorde dem efter att ha översänt sina preliminära resultat till de rumänska myndigheterna.

               (4)

               Den 13 oktober 2017 inlämnade de rumänska myndigheterna en rapport om ändamålsenliga åtgärder som svar på rådets rekommendation av den 16 juni 2017. Mot bakgrund av de uppgifter som de rumänska myndigheterna lämnat i sin rapport om vidtagna åtgärder och den samlade bedömningen som utgår från höstprognosen 2017 drog rådet den 5 december 2017 (5) slutsatsen att Rumänien inte har vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets rekommendation av den 16 juni 2017.

               (5)

               Rumänien för en procyklisk finanspolitik i ett läge med stark ekonomisk tillväxt och positivt produktionsgap. Det strukturella saldot för 2017 uppskattas avvika från landets medelfristiga budgetmål med 2,3 % av BNP. Mot bakgrund av att Rumänien underlåtit att vidta effektiva åtgärder är det lämpligt att till denna medlemsstat översända en reviderad rekommendation enligt artikel 121.4 i EUF-fördraget om åtgärder som är lämplig att vidta.

               (6)

               Med utgångspunkt i beräkningarna av produktionsgapet i kommissionens höstprognos 2017 anses ett normalt ekonomiskt läge råda i Rumänien 2017 och 2018. Landets offentliga skuldkvot underskrider tröskelvärdet på 60 % av BNP. Den minsta strukturella insats som krävs enligt förordning (EG) nr 1466/97 och den överenskomna anpassningsmatrisen inom stabilitets- och tillväxtpakten, som beaktar rådande ekonomiska omständigheter och möjliga hållbarhetsproblem, uppgår till 0,5 % av BNP.

               (7)

               Rumäniens strukturella underskott väntas enligt kommissionens prognos att öka med 1,1 % av BNP 2017, medan landet i rådets rekommendation av den 16 juni 2017 uppmanades till en strukturell minskning på minst 0,5 % av BNP. Rumänien beräknas 2017 dessutom ligga kvar på fördragets referensvärdet på 3 % av BNP för det offentliga underskottet och kommer enligt prognoserna att överskrida det med betydande marginal 2018 enligt kommissionens höstprognos 2017.

               (8)

               En ytterligare insats för att Rumänien ska återuppta en lämplig anpassningsbana efter avvikelserna 2016 och 2017 bör komplettera den justering på 0,5 % av BNP som rådet rekommenderade den 11 juli 2017. En ytterligare insats på motsvarande 0,3 % av BNP verkar lämplig med tanke på storleken på den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, vilket kommer att påskynda anpassningen till det medelfristiga budgetmålet. Den erforderliga förbättringen av det strukturella saldot med 0,8 % av BNP 2018 är förenlig med en nominell ökning av de primära offentliga nettoutgifterna på högst 3,3 % under 2018.

               (9)

               Enligt kommissionens höstprognos 2017 kommer det strukturella saldot att försämras med ytterligare 1 % under 2018. En strukturell förbättring på 0,8 % av BNP för 2018 innebär följaktligen att landet behöver vidta åtgärder motsvarande totalt 1,8 % av BNP, jämfört med det nuvarande referensscenariot för 2018 i kommissionens höstprognos 2017.

               (10)

               Enligt kommissionens höstprognos 2017 kommer underskottet i de offentliga finanserna för 2018 att uppgå till 3,9 % av BNP, vilket överskrider fördragets tröskelvärde på 3 % av BNP. Den erforderliga strukturella anpassningen på 0,8 % av BNP jämfört med det beräknade utfallet för 2017 skulle också säkerställa att Rumänien med marginal efterlever tröskelvärdet på 3 % av BNP för det offentliga underskottet 2018.

               (11)

               Kraven för 2018, som ingår i denna rekommendation, har företräde framför motsvarande uppmaningar i den finanspolitiska rekommendationen i rådets rekommendation till Rumänien den 11 juli 2017.

               (12)

               Rumänien bör senast den 15 april 2018 till rådet rapportera åtgärder som vidtagits med anledning av denna rekommendation, eventuellt som en del av det konvergensprogram som ska inlämnas enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 1466/97.

               (13)

               Denna rekommendation bör offentliggöras.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS RUMÄNIEN ATT:

               1.

               Vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de primära offentliga nettoutgifterna nominellt sett inte ökar med mer än 3,3 % under 2018, vilket på årsbasis motsvarar en strukturell anpassning på minst 0,8 % av BNP 2018 och skulle innebära att landet kom att följa en lämplig anpassningsbana mot det medelfristiga budgetmålet.

               2.

               Använda oförutsedda inkomster för att minska underskottet; budgetkonsolideringsåtgärderna bör säkerställa en bestående förbättring av det strukturella saldot i de offentliga finanserna på ett tillväxtfrämjande sätt.

               3.

               Senast den 15 april 2018 till rådet rapportera de åtgärder som vidtagits med anledning av denna rekommendation.

      Denna rekommendation riktar sig till Rumänien.
      Utfärdad i Bryssel den 5 december 2017.

            På rådets vägnar

         T. TÕNISTE

            Ordförande

      (1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  De offentliga nettoutgifterna består av de totala offentliga utgifterna exklusive ränteutgifter, utgifter för unionsprogram som motsvaras fullt ut av inkomster från unionsmedel och icke-diskretionära förändringar i utgifterna för arbetslöshetsförmåner. Nationellt finansierad bruttobildning av fast kapital jämnas ut över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller inkomstökningar som fastställts genom lagstiftning är inräknade. Engångsåtgärder på såväl inkomst- som utgiftssidan är avräknade.

      (3)  Rådets rekommendation av den 16 juni 2017 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Rumänien (EUT C 216, 6.7.2017, s. 1).

      (4)  Rådets rekommendation av den 11 juli 2017 om Rumäniens nationella reformprogram 2017 med avgivande av rådets yttrande om Rumäniens konvergensprogram 2017 (EUT C 261, 9.8.2017, s. 98).

      (5)  Rådets beslut (EU) 2017/2389 av den 5 december 2017 om fastställande av att Rumänien inte har vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets rekommendation av den 16 juni 2017 (EUT L 340, 20.12.2017, s. 49).


title: Europeiska centralbankens rekommendation av den 15 december 2017 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Europeiska centralbanken (ECB/2017/42)

text:
               23.12.2017

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 444/1

         EUROPEISKA CENTRALBANKENS REKOMMENDATION
   av den 15 december 2017
   till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Europeiska centralbanken
   (ECB/2017/42)
   (2017/C 444/01)
   ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 27.1, och
   av följande skäl:

               (1)

               Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd godkänt.

               (2)

               Förordnandet för ECB:s nuvarande externa revisorer, Ernst & Young GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, kommer att löpa ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2017. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2018.

               (3)

               ECB har utsett Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft som sina externa revisorer för räkenskapsåren 2018–2022, med en möjlighet till förlängning på upp till ytterligare två räkenskapsår (dvs. till 2023 eller 2024).

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.
   Det rekommenderas att Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft utses till externa revisorer för ECB för räkenskapsåren 2018–2022 med en möjlighet till förlängning på upp till ytterligare två räkenskapsår (dvs. till 2023 eller 2024).

      Utfärdad i Frankfurt am Main den 15 december 2017.

         Mario DRAGHI

            ECB:s ordförande


title: Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 8 januari 2018 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (ESRB/2018/1)

text:
               3.2.2018

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 41/1

         EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS REKOMMENDATION
   av den 8 januari 2018
   om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder
   (ESRB/2018/1)
   (2018/C 41/01)
   EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010 om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd (1), särskilt artikel 3 och artiklarna 16–18,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (2), särskilt artikel 458.8,
   med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2011/1 av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden (3), särskilt artiklarna 18–20, och
   av följande skäl:

               (1)

               För att säkerställa en effektiv och konsekvent makrotillsyn bör beslutsfattare beakta sådana gränsöverskridande effekter som makrotillsynsåtgärder som vidtas i en viss medlemsstat medför, och i förekommande fall anta makrotillsynsåtgärder baserade på ömsesidighet för att åtgärda dem.

               (2)

               Ramverket för frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder som framgår av Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2015/2 (4) har som mål att alla exponeringsbaserade makrotillsynsåtgärder som aktiveras i en medlemsstat även vidtas i de andra medlemsstaterna.

               (3)

               Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2017/4 (5) tillåter att den relevanta aktiverande myndigheten föreslår ett maximalt relevant tröskelvärde på den finansiella tjänsteleverantörens nivå när den ansöker om att motsvarande åtgärder bör vidtas av andra. Europeiska systemrisknämndens (ESRB) permanenta utvärderingsgrupp, inrättad genom Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2015/4 (6), får vid behov rekommendera ett annat tröskelvärde.

               (4)

               Från och med den 1 januari 2018 omfattas kreditinstitut med tillstånd i Finland som tillämpar internmetoden (IRB) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven enligt artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013 av kravet att den genomsnittliga riskvikten för bostadslån som säkras av bostäder i Finland ska vara minst 15 procent per kreditinstitut och tillämpas på konsoliderad basis.

               (5)

               Efter det att ESRB informerats, inom ramen för artikel 458.8 i förordning (EU) nr 575/2013, har Europeiska systemrisknämndens styrelse beslutat att inkludera denna åtgärd på den förteckning över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation ESRB/2015/2.

               (6)

               Den 28 maj 2017 upphörde de belgiska åtgärderna avseende exponeringar mot belgiska hypotekslån, genomförda enligt artikel 458.8 i förordning (EU) nr 575/2013 och som tagits upp i den förteckning över makrotillsynsåtgärder som enligt Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2016/3 (7) bör antas baserat på ömsesidighet, att gälla. Den 21 november 2017 meddelade Nationale Bank van België/Banque nationale de Belgique att man avser att vidta en ny nationell makrotillsynsåtgärd avseende exponeringar mot hypotekslån, baserat på det förfarande som framgår av artikel 458 i förordning (EU) nr 575/2013.

               (7)

               Rekommendation ESRB/2015/2 bör därför ändras i enlighet med detta.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

      ÄNDRINGAR

   Rekommendation ESRB/2015/2 ska ändras på följande sätt:

               1.

               Avsnitt 1, del-rekommendation C.1 ska ersättas med följande:

                           ”1.

                           Det rekommenderas att de relevanta myndigheterna antar motsvarande makrotillsynsåtgärder som antagits av andra relevanta myndigheter om detta rekommenderas av ESRB. Det rekommenderas att följande åtgärder, som beskrivs mer i detalj i bilagan, antas baserat på ömsesidighet:
                           Estland:

                                       —

                                       Ett buffertvärde avseende systemrisker motsvarande 1 procent tillämpas i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU på inhemska exponeringar för alla auktoriserade kreditinstitut i Estland.

                                 Finland:

                                       —

                                       En genomsnittlig riskvikt för bostadslån som säkras genom en inteckning i bostäder i Finland ska vara minst 15 procent tillämpad i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013 för kreditinstitut med tillstånd i Finland som tillämpar interna modeller (IRB-modeller) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.”

               2.

               Bilagan ska ersättas av bilagan till den här rekommendationen.

      Utfärdad i Frankfurt am Main den 8 januari 2018.

         Francesco MAZZAFERRO

            Chef för ESRB:s sekretariat, på ESRB-styrelsens vägnar

      (1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

      (2)  EUT L 176, 27.6.2013, s. 1.

      (3)  EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

      (4)  Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2015/2 av den 15 december 2015 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 97, 12.3.2016, s. 9).

      (5)  Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2017/4 av den 20 oktober 2017 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder. (EUT C 431, 15.12.2017, s. 1).

      (6)  Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2015/4 av den 16 december 2015 om en samordningsram för relevanta myndigheters underrättelse om nationella makrotillsynsåtgärder, ESRB:s förfarande för att avge yttranden och utfärda rekommendationer samt upphävande av beslut ESRB/2014/2 (EUT C 97, 12.3.2016, s. 28).

      (7)  Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2016/3 av den 24 mars 2016 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 153, 29.4.2016, s. 1).

      BILAGA

            ”BILAGA

               Estland

                  Ett buffertvärde avseende systemrisker motsvarande 1 procent tillämpas i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU på inhemska exponeringar för alla auktoriserade kreditinstitut i Estland

            I.   Beskrivning av åtgärden

                        1.

                        Åtgärden i Estland innebär att ett buffertvärde avseende systemrisker motsvarande 1 procent tillämpas i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU på inhemska exponeringar för alla auktoriserade kreditinstitut i Estland.

                  II.   Ömsesidighet

                        2.

                        Om medlemsstater har genomfört artikel 134 i direktiv 2013/36/EU i sin nationella lagstiftning, rekommenderas det att de relevanta myndigheterna antar motsvarande åtgärder som antagits i Estland för exponeringar i Estland för nationellt auktoriserade institut i enlighet med artikel 134.1 i direktiv 2013/36/EU. Inom ramen för denna punkt gäller den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3.

                        3.

                        Om medlemsstater inte har genomfört artikel 134 i direktiv 2013/36/EU i sin nationella lagstiftning, rekommenderas det att de relevanta myndigheterna antar motsvarande åtgärder som antagits i Estland för exponeringar i Estland för nationellt auktoriserade institut i enlighet med delrekommendation C.2. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom sex månader.

               Finland

                  Den genomsnittliga riskvikten per kreditinstitut för bostadslån som säkras genom en inteckning i bostäder i Finland ska vara minst 15 procent och tillämpas på kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) (nedan kallade IRB-kreditinstitut) enligt artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013.

            I.   Beskrivning av åtgärden

                        1.

                        Den finska åtgärden, tillämpad enligt artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013, innebär att den genomsnittliga riskvikten ska vara minst 15 procent per IRB-kreditinstitut, på portföljnivå, för bostadslån som säkras av bostäder i Finland.

                        2.

                        Åtgärden kompletteras av ett relevant tröskelvärde på 1 miljard euro avseende exponeringen gentemot bolånemarknaden i Finland för tillämpningen av de minimis-principen i andra medlemsstater som vidtar motsvarande åtgärder.

                  II.   Ömsesidighet

                        3.

                        I enlighet med artikel 458.5 i förordning (EU) nr 575/2013 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater antar motsvarande åtgärder som antagits i Finland och tillämpar dem på IRB-kreditinstituts portföljer som består av bostadslån som säkras av bostäder i Finland som emitterats av nationellt auktoriserade filialer belägna i Finland. Inom ramen för denna punkt gäller den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3.

                        4.

                        Det rekommenderas också att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder som i Finland och tillämpar dessa på IRB-kreditinstituts portföljer som består av bostadslån som säkras av bostäder i Finland och emitterats direkt över gränserna av kreditinstitut som är etablerade i deras respektive jurisdiktioner. Inom ramen för denna punkt gäller den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3.

                        5.

                        I enlighet med delrekommendation C.2 bör de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, tillämpa sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med sin nationella lagstiftning som bäst motsvarar de åtgärder som beskrivs ovan, inklusive antagandet av tillsynsåtgärder och utövandet av tillsynsbefogenheter enligt avdelning VII, kapitel 2, avsnitt IV i direktiv 2013/36/EU. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom fyra månader.

                        6.

                        Om det saknas IRB-kreditinstitut som har tillstånd i andra medlemsstater som berörs av filialer som är belägna i Finland eller som direkt tillhandahåller finansiella tjänster i Finland, som har exponeringar gentemot den finska bolånemarknaden motsvarande minst 1 miljard euro, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta motsvarande åtgärder enligt avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2. I sådana fall bör de relevanta myndigheterna dock granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att man tillämpar motsvarande åtgärder om ett IRB-kreditinstitut överskrider tröskelvärdet på 1 miljard euro.

                  III.   Relevant tröskelvärde

                        7.

                        I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 får de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater undanta enskilda IRB-kreditinstitut som har icke-väsentliga portföljer som består av bostadslån som säkras av bostäder i Finland om dessa understiger det relevanta tröskelvärdet motsvarande 1 miljard euro. I sådana fall bör de relevanta myndigheterna dock granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att man tillämpar motsvarande åtgärder om ett IRB-institut överskrider tröskelvärdet motsvarande 1 miljard euro.”


title: Kommissionens rekommendation (EU) 2018/234 av den 14 februari 2018 om förstärkning av den europeiska dimensionen i och ett effektivt genomförande av valet till Europaparlamentet 2019

text:
               17.2.2018

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 45/40

         KOMMISSIONENS REKOMMENDATION (EU) 2018/234
   av den 14 februari 2018
   om förstärkning av den europeiska dimensionen i och ett effektivt genomförande av valet till Europaparlamentet 2019
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och
   av följande skäl:

               (1)

               I artikel 10.2 i fördraget om Europeiska unionen anges att medborgarna ska företrädas direkt på unionsnivå i Europaparlamentet.

               (2)

               I artikel 10.3 i fördraget om Europeiska unionen anges att varje medborgare ska ha rätt att delta i unionens demokratiska liv och att besluten ska fattas så öppet och så nära medborgarna som möjligt.

               (3)

               I artikel 17.7 i fördraget om Europeiska unionen anges att Europeiska rådet ska ta hänsyn till valen till Europaparlamentet när man föreslår en kandidat till befattningen som Europeiska kommissionens ordförande.

               (4)

               För att ytterligare förstärka den europeiska dimensionen i och ett effektivt genomförande av valet till Europaparlamentet behöver vissa delar av kommissionens rekommendation 2013/142/EU (1) uppdateras och kompletteras i god tid före valet 2019.

               (5)

               Att stärka EU:s demokratiska legitimitet och säkerställa att medborgarna deltar i det politiska livet på europeisk nivå är av grundläggande betydelse. Medborgarna skulle bli mer benägna att rösta i valet till Europaparlamentet om de blev mer medvetna om hur EU-politiken påverkar deras vardag, och om de kände att de kan vara med och påverka i viktiga EU-frågor, som val av EU-institutionernas ledare och fastställande av prioriteringar för EU:s framtid.

               (6)

               Behovet av att stärka ansvarsskyldigheten och öppenheten påverkar även kommissionen. Kommissionen har gjort en översyn av uppförandekoden för ledamöter av kommissionen (2). Den nya uppförandekoden gör det möjligt för kommissionens ledamöter att ställa upp som kandidater vid valet till Europaparlamentet utan att behöva ta tjänstledigt. De relevanta bestämmelserna i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen har setts över för att ta hänsyn till denna förändring (3).

               (7)

               Politiska beslut som fattas på EU-nivå får direkta konsekvenser för medborgarnas vardag och är kännbara på lokal nivå. Medborgarna måste känna till vad som står på spel på europeisk nivå för att kunna välja bland alternativen i valet till Europaparlamentet. En dialog med medborgarna om EU-frågor uppmuntrar medborgarna till demokratiskt deltagande i utformningen av EU:s politik. Sedan januari 2015 har den nuvarande kommissionen anordnat 478 medborgardialoger i alla medlemsstater, även i samarbete med institutionella partner som Europaparlamentet, de nationella parlamenten, Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Mellan februari 2018 och den 9 maj 2019 kommer kommissionen att anordna eller hjälpa till att anordna omkring 500 ytterligare dialoger i samarbete med medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter samt Europaparlamentet och andra EU-institutioner.

               (8)

               Flera medlemsstater har meddelat att de är villiga att inleda breda samråd med allmänheten om Europas framtid, och sådana nationella dialoger pågår redan i många medlemsstater. Genom en dialog med medborgarna i hela Europa och uppsökande evenemang, som anordnas i enlighet med respektive politiska strukturer och praxis, kan medlemsstaterna bidra till att göra medborgarna mer medvetna om hur viktiga deras röster är för att bestämma vilken vision som bäst för det europeiska projektet framåt. Sådana evenemang bör äga rum under perioden mellan ledarnas möte den 23 februari 2018 och toppmötet i Sibiu den 9 maj 2019, strax före valet till Europaparlamentet, där stats- och regeringscheferna förväntas dra slutsatser om nästa steg för unionen.

               (9)

               De europeiska politiska partierna spelar en viktig roll när det gäller att skapa ett europeiskt politiskt medvetande, uppmuntra till valdeltagande och förmedla unionsmedborgarnas vilja. Rollen kan stärkas om de europeiska politiska partierna under de kommande månaderna kan nå ut till sina nationella anslutna parter och civilsamhället och öka medvetenheten om vilka alternativ som finns när det gäller Europas framtid och intressena hos de medborgare som de företräder.

               (10)

               Systemet med toppkandidater till befattningen som kommissionens ordförande tillämpades för första gången i 2014 års val till Europaparlamentet.

               (11)

               Förfarandet har bidragit till att förbättra unionens effektivitet och stärka dess demokratiska legitimitet, som vilar på två pelare i form av medborgarnas direkta representation i Europaparlamentet och deras indirekta representation genom medlemsstaternas regeringar i Europeiska rådet och rådet. Det har även hjälpt till att stärka kommissionens ansvarsskyldighet, i enlighet med artikel 17.7 i fördraget om Europeiska unionen. Förfarandet bör behållas och förbättras i samband med 2019 års val till Europaparlamentet.

               (12)

               De europeiska och nationella politiska partierna bör i god tid före inledningen av valkampanjen, helst före utgången av 2018, meddela vilken kandidat de stöder till befattningen som kommissionens ordförande samt, helst inte senare än i början av 2019, informera om kandidatens eget program. Därigenom blir sambandet tydligare mellan den enskilda EU-medborgarens röst på ett visst politiskt parti i valet till Europaparlamentet, den kandidat till kommissionens ordförande som det aktuella partiet stöder samt kandidatens vision om Europas framtid.

               (13)

               Genom att välja sina toppkandidater på ett öppet, inkluderande och överskådligt sätt, t.ex. genom primärval, stärker de europeiska politiska partierna och deras nationella medlemspartier förfarandet ytterligare. Detta bidrar också till att det skapas större uppmärksamhet kring valet och att väljarna engageras.

               (14)

               Artikel 10.4 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 12.2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna ger de europeiska politiska partierna en nyckelroll. De europeiska politiska partiernas och politiska stiftelsernas stadgar och finansiering regleras på EU-nivå. För att säkerställa insyn, övervakning och demokratisk ansvarsskyldighet hos europeiska politiska partier har kommissionen föreslagit att de berörda reglerna ändras inför 2019 års val till Europaparlamentet (4). Framför allt bör tillgången till finansiering från Europeiska unionens allmänna budget göras avhängig av att de anslutna partierna offentliggör programmet och logotypen för det berörda europeiska politiska partiet. Medborgarna bör få tydlig och relevant information i förväg, så att de förstår vilken påverkan deras röster på ett politiskt parti på EU-nivå får. Partievenemang, som partikongresser, och de nationella partiernas valkampanjer är lämpliga och effektiva kanaler för att göra denna koppling känd och väl synlig.

               (15)

               Om kampanjerna inför valet till Europaparlamentet inleds betydligt tidigare än förut och de nationella partiernas anknytningar på EU-nivå görs kända före kampanjerna bör det bidra till att stärka valets europeiska dimension.

               (16)

               Europeiska politiska partier uppmanas att före valkampanjen, och helst när de offentliggör sina kandidater till befattningen som kommissionens ordförande, ange vilken politisk grupp i Europaparlamentet som de avser att ansluta sig till eller inrätta under den efterföljande mandatperioden, samtidigt som de tar hänsyn till medlemsstaternas specifika nationella partipolitiska landskap. På så vis blir kopplingen mellan nationella partier, europeiska politiska partier och de politiska grupperna i Europaparlamentet ännu tydligare.

               (17)

               Genom att uppmuntra och underlätta information till väljarna om de nationella partiernas anknytning till de europeiska politiska partierna under kampanjen inför Europaparlamentetsvalet, och där så är möjligt även på de valsedlar som används, gör medlemsstaterna de europeiska politiska partierna och deras föreslagna plattformar synligare under hela den europeiska valprocessen.

               (18)

               I enlighet med artikel 22.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt har unionsmedborgare rösträtt och är valbara vid val till Europaparlamentet i den medlemsstat där de är bosatta, och rådets direktiv 93/109/EG fastställer närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet (5).

               (19)

               För att främja valdeltagandet och den europeiska dimensionen i valet till Europaparlamentet bör medlemsstaternas bästa praxis, liksom åtgärder som de har vidtagit i planeringen och administrationen av valet, identifieras och spridas, bland annat när det gäller rösträtten för EU-medborgare som bor i en annan medlemsstat och valdeltagandet bland underrepresenterade grupper, däribland personer med funktionsnedsättning.

               (20)

               I samband med valet förekommer risker i form av cyberattacker och desinformation, vilket har setts i andra val och kampanjer nyligen, och medlemsstaterna bör därför uppmuntras att utbyta erfarenheter kring dessa frågor.

               (21)

               Medlemsstaterna samt europeiska och nationella politiska partier har ett särskilt ansvar när det gäller att stärka ett demokratiskt och effektivt genomförande av valet till Europaparlamentet.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

      Föra en dialog med EU-medborgarna i debatter om europeiska frågor före valet till Europaparlamentet

               1.

               Medlemsstaterna bör, med början från ledarnas möte den 23 februari 2018 och med beaktande av sina respektive politiska strukturer och rutiner, anordna uppsökande evenemang för att föra en dialog med medborgarna i offentliga debatter om EU-frågor och om Europas framtid. Dessa uppsökande evenemang bör fortsätta fram till ledarnas möte i Sibiu den 9 maj 2019, strax före valet till Europaparlamentet.
               Under samma period bör de europeiska politiska partierna och de nationella partierna hjälpa till att öka medborgarnas medvetenhet om de frågor som står på spel på unionsnivå och om hur partierna tänker åtgärda dem under den kommande valperioden.

      Stöd till en kandidat till befattningen som Europeiska kommissionens ordförande

               2.

               Varje europeiskt politiskt parti bör i tillräckligt god tid före valet till Europaparlamentet, helst före utgången av 2018, meddela vilken kandidat de stöder till befattningen som Europeiska kommissionens ordförande. Senast i början av 2019 bör de även informera om kandidatens eget politiska program.
               De europeiska politiska partierna och deras nationella medlemspartier uppmuntras att välja sina toppkandidater på ett öppet, inkluderande och överskådligt sätt.
               De nationella politiska partierna bör inför Europaparlamentsvalet säkerställa att deras politiska information, inbegripet sändningar med ett politiskt budskap, även används till att upplysa medborgarna om vilken kandidat partierna stöder till befattningen som Europeiska kommissionens ordförande samt vilket program kandidaten har.

      Informera väljarna om vilka europeiska politiska partier de nationella partierna är knutna till

               3.

               Nationella politiska partier som deltar i valet till Europaparlamentet bör före valet, med hänsyn tagen till de specifika nationella partipolitiska landskapen i medlemsstaterna och innan valkampanjen inleds, göra det allmänt känt om de är anknutna till något europeiskt politiskt parti, och i så fall vilket, samt vilken toppkandidat de stöder.
               De nationella politiska partierna bör i möjligaste mån tydligt visa denna information, i tillämpliga fall inklusive det europeiska politiska partiets logotyp, i alla sina kampanjmaterial, kommunikationer och sändningar med politiskt budskap.
               Europeiska politiska partier uppmanas att före valkampanjen, och allra helst när de offentliggör sina kandidater till befattningen som kommissionens ordförande, ange vilken politisk grupp i Europaparlamentet som de avser att ansluta sig till eller inrätta under den efterföljande mandatperioden.

      Uppmuntra och underlätta information till väljarna om vilka europeiska politiska partier de nationella partierna är knutna till

               4.

               Medlemsstaterna bör både före och under valet till Europaparlamentet uppmuntra och underlätta information till väljarna om vilka europeiska politiska partier som de nationella partierna är knutna till, samt om vilka partiernas toppkandidater är, bland annat genom att tillåta och uppmuntra till att denna anknytning anges i kampanjmaterialet, på nationella och regionala medlemspartiers webbplatser samt där så är möjligt även på valsedlarna.

      Effektivt genomförande

               5.

               För att se till att EU-medborgare som är bosatta i en annan medlemsstat kan utnyttja sin rösträtt i den medlemsstaten, för att främja valdeltagandet bland underrepresenterade grupper, däribland personer med funktionsnedsättning, och för att stödja ett demokratiskt genomförande av valet och ett högt valdeltagande överlag, uppmanas de ansvariga nationella myndigheterna att sammanträda under våren 2018, med stöd av kommissionen, för att utbyta bästa praxis och praktiska åtgärder.
               De ansvariga nationella myndigheterna uppmanas vidare att, med utgångspunkt i medlemsstaternas erfarenheter, identifiera bästa praxis när det gäller att upptäcka, minska och hantera risker från cyberattacker och desinformation i samband med valet.

      Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna och till europeiska och nationella politiska partier.
      Utfärdad i Bryssel den 14 februari 2018.

            På kommissionens vägnar

         Jean-Claude JUNCKER

            Ordförande

      (1)  Kommissionens rekommendation 2013/142/EU av den 12 mars 2013 om att göra valen till Europaparlamentet mer demokratiska och se till att de genomförs på ett effektivare sätt (EUT L 79, 21.3.2013, s. 29).

      (2)  Kommissionens beslut av den 31 januari 2018 om en uppförandekod för ledamöter av Europeiska kommissionen (C(2018) 700 final).

      (3)  Europaparlamentets beslut av den 7 februari 2018 om översyn av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen (2017/2233(ACI)).

      (4)  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 av den 22 oktober 2014 om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser, COM(2017) 481, 13 september 2017.

      (5)  Rådets direktiv 93/109/EG av den 6 december 1993 om fastställande av närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (EGT L 329, 30.12.1993, s. 34).


title: Rådets rekommendation av den 20 februari 2018 om utseende av vice ordförande för Europeiska centralbanken

text:
               22.2.2018

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 67/1

         RÅDETS REKOMMENDATION
   av den 20 februari 2018
   om utseende av vice ordförande för Europeiska centralbanken
   (2018/C 67/01)
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 283.2 och 139.2, och
   med beaktande av protokoll nr 4 om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 11.2.
   HÄRIGENOM REKOMMENDERAS EUROPEISKA RÅDET
   att utse Luis DE GUINDOS JURADO till vice ordförande för Europeiska centralbanken för en mandattid på åtta år från och med den 1 juni 2018.

      Utfärdad i Bryssel den 20 februari 2018.

            På rådets vägnar

         V. GORANOV

            Ordförande


title: Rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om att främja gemensamma värden, inkluderande utbildning och en europeisk dimension i undervisningen

text:
               7.6.2018

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 195/1

         RÅDETS REKOMMENDATION
   av den 22 maj 2018
   om att främja gemensamma värden, inkluderande utbildning och en europeisk dimension i undervisningen
   (2018/C 195/01)
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 165 och 166,
   med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och
   av följande skäl:

               (1)

               Europeiska unionen bygger på de gemensamma värdena och allmänna principerna om respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, vilka fastställs i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen har unionen som mål att bekräfta och främja sina värderingar.

               (2)

               Med dessa värden som ledstjärna har EU lyckats föra samman länder, samhällen och människor i ett unikt politiskt projekt, vilket har möjliggjort den längsta perioden av fred i Europas historia någonsin, vilket i sin tur har främjat social stabilitet och ekonomiskt välstånd. Medlemsstaternas antagande av de värden som anges i fördraget skapar en gemensam grund att stå på, vilket utgör det utmärkande inslaget i den europeiska livsstilen och identiteten och ger EU dess plats på den globala arenan.

               (3)

               EU och dess medlemsstater står inför en rad olika utmaningar, inbegripet populism, främlingsfientlighet, splittrande nationalism, diskriminering, spridning av falska nyheter och felaktig information samt radikalisering som leder till våldsbejakande extremism. Dessa företeelser kan utgöra ett allvarligt hot mot grundvalen för våra demokratier, undergräva förtroendet för rättsstatsprincipen och demokratiska institutioner och hindra en gemensam känsla av tillhörighet inom och mellan våra europeiska samhällen.

               (4)

               En bristande medvetenhet om EU:s ursprung, orsakerna till dess grundande och dess grundläggande funktion gynnar spridning av felaktig information och förhindrar människor från att bilda sig en välgrundad uppfattning om EU:s verksamhet och insatser. Kunskap om mångfalden i unionen och dess medlemsstater stöder ömsesidig respekt, förståelse och samarbete inom och mellan medlemsstaterna.

               (5)

               Utbildning av alla slag och på alla nivåer och från tidig ålder spelar en avgörande roll när det gäller att främja gemensamma värden. Det bidrar till att säkerställa social delaktighet genom att ge alla barn en rättvis chans och lika möjligheter att lyckas. Det ger människor möjlighet att bli aktiva och kritiskt medvetna medborgare och ökar förståelsen för den europeiska identiteten.

               (6)

               Vid toppmötet i Göteborg i november 2017 diskuterade medlemsstaternas stats- och regeringschefer betydelsen av utbildning och kultur för Europas framtid. Som underlag för denna diskussion hade kommissionen utstakat sin vision om ett europeiskt utbildningsområde och föreslagit en rad initiativ i meddelandet Stärka den europeiska identiteten genom utbildning och kultur (1). I detta meddelande slås det fast att det ”fortfarande [är] viktigt att stärka vår europeiska identitet” och att ”utbildning och kultur är de bästa sätten att göra det”.

               (7)

               Efter toppmötet i Göteborg betonade Europeiska rådet i sina slutsatser av den 14 december 2017 att utbildning och kultur är grundläggande för att bygga upp inkluderande och sammanhållna samhällen och upprätthålla vår konkurrenskraft (2).

               (8)

               Ett av målen med Utbildning 2020-strategin för europeiskt samarbete på utbildningsområdet (3), nämligen att främja jämlikhet, social sammanhållning och aktivt medborgarskap, har fastslagits på grundval av att utbildning bör främja interkulturell kompetens, demokratiska värden och respekt för grundläggande rättigheter, förebygga och bekämpa alla former av diskriminering och rasism, och ge barn, ungdomar och vuxna den kunskap som behövs för att interagera på ett positivt sätt med jämnåriga från olika bakgrund.

               (9)

               Parisförklaringen, som antogs av utbildningsministrarna den 17 mars 2015, visar på medlemsstaternas åtagande att främja gemensamma värden och att förbättra kritiskt tänkande, medie- och informationskunnighet, inkluderande utbildning och interkulturell dialog. Svaren på det offentliga samrådet i hela EU (4) visar tydligt att inkluderande undervisning bör främjas. Endast 16 % av uppgiftslämnarna anser att utbildningen för tillfället uppnår detta mål. 95 % anser att utbildningen måste hjälpa unga att förstå betydelsen av gemensamma värden och att EU bör hjälpa medlemsstaterna att uppnå detta mål (98 %).

               (10)

               Eurydice-undersökningen ”Citizenship Education at School in Europe” från 2017 visar att undervisning om medborgarskap för närvarande är i strålkastarljuset i flera europeiska länder. Däremot har nästan hälften av länderna inte ännu någon politik vad gäller att inkludera undervisning om medborgarskap i grundutbildningen för lärare. Därför bör lärarna stödjas och genom åtgärder ges förutsättningar att skapa en öppen inlärningskultur och inlärningsmiljö och hantera olika grupper i syfte att förmedla samhällelig kompetens och Europas gemensamma arv och främja gemensamma värden samt vara förebilder för de studerande.

               (11)

               Radikalisering som kan leda till våldsbejakande extremism förblir ett akut problem i flera medlemsstater. Att främja gemensamma värden som en drivkraft för social sammanhållning och integration, inbegripet genom utbildningspolitiken, är en väsentlig del av lösningen. För att stödja medlemsstaterna i deras ansträngningar inrättade Europeiska kommissionen i juli 2017 en högnivågrupp av experter på radikalisering (5) för att kartlägga stödåtgärder, bland annat på undervisningsområdet.

               (12)

               De senaste resultaten av Pisa-undersökningen och 2017 års utbildningsöversikt betonar kopplingen mellan ojämlikhet i fråga om utbildning och de studerandes socioekonomiska bakgrund. Pisa-uppgifterna visar att det är tre gånger mer troligt att studerande från mindre bemedlade hushåll presterar sämre än studerande som kommer från mer bemedlade hushåll och att sannolikheten är mer än dubbelt så stor att studerande med invandrarbakgrund är lågpresterande jämfört med andra studerande. För att förebygga marginalisering av ungdomar är det viktigt att ha inkluderande och rättvisa utbildningssystem som främjar samhällen med god sammanhållning, lägger grunden för ett aktivt medborgarskap och förbättrar anställbarheten.

               (13)

               Den internationella undersökning om samhälls- och medborgarutbildning från 2016 som utförts av internationella organisationen för utvärdering av skolresultat visar att nationella och europeiska identiteter kan samexistera på ett positivt sätt och inte står i motsättning till varandra. Undersökningen visar även att de studerande som besitter en högre nivå av medborgarkunskap också i större utsträckning visar prov på tolerans.

               (14)

               Eurobarometerundersökningar visar på en mycket låg nivå av kunskap om unionen. Enligt en undersökning gjord 2014 anser sig 44 % av uppgiftslämnarna ha en begränsad förståelse av hur EU fungerar, och en undersökning gjord 2011 gav vid handen att den relativa majoriteten upplever att de inte är välinformerade om EU. Samma undersökning visade även att en tredjedel av invånarna inte vet exakt hur många medlemsstater det finns i EU. 2017 års Eurobarometerundersökning visar att 89 % av unga EU-medborgare håller med om att de nationella regeringarna bör stärka utbildningen i skolan om deras rättigheter och skyldigheter som unionsmedborgare. Den senaste Eurobarometerundersökningen visar att 35 % av uppgiftslämnarna anser att jämförbara utbildningsstandarder är till störst nytta för Europas framtid.

               (15)

               Mot denna bakgrund är det av avgörande betydelse att medlemsstaterna intensifierar sina ansträngningar för att genomföra alla mål i Parisförklaringen från 2015. Det är särskilt viktigt att fortsätta att främja gemensamma värden som drivkraft för sammanhållning och integration, att skapa inlärningsmiljöer som bygger på deltagande på alla nivåer av utbildning, att förbättra lärarnas fortbildning om medborgarskap och mångfald samt att förbättra alla studerandes medie- och informationskunnighet och kritiska tänkande.

               (16)

               Att garantera en faktisk och lika tillgång till inkluderande utbildning av god kvalitet för alla studerande, även för personer med invandrarbakgrund, med missgynnad socioekonomisk bakgrund, med särskilda behov och med funktionsnedsättning – i linje med konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning – är oumbärligt för att skapa mer sammanhållning i samhällena. I sina ansträngningar på detta område kan medlemsstaterna dra nytta av befintliga instrument på unionsnivå, framför allt Erasmus+, de europeiska struktur- och investeringsfonderna, programmet Kreativa Europa, programmet Ett Europa för medborgarna, programmet Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap, den europeiska solidaritetskåren och Horisont 2020, samt av vägledning och expertis från Europeiska byrån för utveckling av undervisning för elever med behov av särskilt stöd.

               (17)

               Erasmus+-programmet visar att utbyten och kontakter över gränserna är ett effektivt sätt att uppleva den europeiska identiteten i praktiken. Det är viktigt att alla grupper av studerande i hela Europa drar lika stor nytta av de möjligheter som erbjuds genom detta program, framför allt inom ramen för skolutbyten mellan medlemsstaterna. Virtuella utbyten, framför allt inom ramen för e-Twinning-nätverket, är ett utmärkt redskap för att möjliggöra direktkontakt mellan studerande och dessa utbyten ska användas i större utsträckning under de kommande åren, i kombination med utbyten på plats.

               (18)

               Att införa en europeisk dimension i undervisningen borde hjälpa de studerande att uppleva den europeiska identiteten i all sin mångfald och stärka en positiv och inkluderande känsla av europeisk tillhörighet, vilket kompletterar deras lokala, regionala och nationella identiteter och traditioner. Det är även viktigt för att främja en bättre förståelse av både EU och alla dess medlemsstater.

               (19)

               Denna rekommendation respekterar till fullo principerna om subsidiaritet och proportionalitet. Innehållet i denna rekommendation påverkar inte befintliga nationella initiativ på dessa områden, framför allt vad gäller nationell samhällskunskap.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

      Medlemsstaterna bör göra följande:

      Främja gemensamma värden

               1.

               Förmedla de gemensamma värdena som är förankrade i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen i större utsträckning från tidig ålder och på alla utbildningsnivåer och inom alla typer av utbildning, i ett livslångt perspektiv, för att stärka den sociala sammanhållningen och en positiv och inkluderande gemensam känsla av tillhörighet på lokal, regional och nationell nivå samt på EU-nivå.

               2.

               Fortsätta att genomföra de åtaganden som ingår i Parisförklaringen, framför allt genom att

                           a)

                           främja undervisning om aktivt medborgarskap och etik, samt ett öppet klassrumsklimat för att främja toleranta och demokratiska attityder samt social, medborgerlig och interkulturell kompetens,

                           b)

                           stärka kritiskt tänkande och medie- och informationskunnighet, framför allt när det gäller användningen av internet och sociala medier, för att öka medvetenheten om de risker som är förknippade med informationskällornas tillförlitlighet och för att bidra till gott omdöme,

                           c)

                           använda befintliga – eller, om så krävs, utveckla nya – strukturer som främjar att lärare, föräldrar, de studerande och samhället i stort deltar aktivt i skolverksamheten och

                           d)

                           stödja möjligheter för unga människors demokratiska delaktighet och ett aktivt, kritiskt medvetet och ansvarsfullt samhällsengagemang.

               3.

               Använda befintliga verktyg för att främja utbildning om medborgarskap på ett verkningsfullt sätt, däribland Europarådets kompetensram för en demokratikultur.

      Tillhandahålla inkluderande utbildning

               4.

               Främja inkluderande utbildning för alla studerande, framför allt genom att

                           a)

                           inkludera alla studerande i utbildning av god kvalitet från tidig ålder och under hela deras liv,

                           b)

                           stödja alla studerande enligt deras individuella behov, inbegripet personer med missgynnad socioekonomisk bakgrund, med invandrarbakgrund och med särskilda behov, samt de mest begåvade studerande,

                           c)

                           underlätta övergången mellan olika utbildningsvägar och utbildningsnivåer och göra det möjligt att tillhandahålla lämplig studie- och yrkesvägledning.

               5.

               Använda Europeiska byrån för utveckling av undervisning för elever med behov av särskilt stöd på frivillig basis och på ett verkningsfullt sätt för att genomföra och övervaka framgångsrika tillvägagångssätt för inkluderande undervisning i deras utbildningssystem.

      Främja en europeisk dimension i undervisningen

               6.

               Främja en europeisk dimension i undervisningen genom att uppmuntra

                           a)

                           förståelse av det europeiska sammanhanget och vårt gemensamma arv och våra gemensamma värden samt medvetenhet om unionens och dess medlemsstaters gemenskap och mångfald vad gäller samhälle, kultur och historia,

                           b)

                           förståelse av EU:s ursprung, värden och funktion,

                           c)

                           elever och lärare att delta i e-Twinning-nätverket, gränsöverskridande utbyten och transnationella projekt, framför allt för skolor,

                           d)

                           gräsrotsprojekt för att öka medvetenheten om och förbättra förståelsen av Europeiska unionen i lärandemiljöer, framför allt genom direktkontakt med ungdomarna, däribland genom ett årligt firande, på frivillig basis, av en ”Europeiska unionens dag” i lärandemiljöer.

      Stödja lärare och undervisningen

               7.

               Göra det möjligt för lärare att främja gemensamma värden och skapa inkluderande utbildning genom att

                           a)

                           hjälpa dem att förmedla gemensamma värden och främja ett aktivt medborgarskap och samtidigt förmedla en känsla av tillhörighet och reagera på de studerandes mångfacetterade behov genom olika åtgärder och

                           b)

                           främja formell utbildning och fortbildning, utbyten, ömsesidigt lärande och inbördes rådgivning samt vägledning och mentorskap för lärare.

      Genomförandeåtgärder

               8.

               Se över och vid behov förbättra befintlig politik och praxis på områdena för utbildning och icke-formellt lärande i syfte att genomföra dessa rekommendationer.

               9.

               Identifiera behov och öka allmänhetens delaktighet genom användning av befintliga uppgifter eller, om så krävs, genom insamling av nya uppgifter för att förbättra kunskapsbaserat beslutsfattande vad gäller de sociala och samhälleliga aspekterna av utbildning.

               10.

               Fortsätta att samarbeta inom ramen för EU:s strategiska ramar för utbildning, unga, idrott och kultur genom ömsesidigt lärande, inbördes rådgivning och utbyte av god praxis i syfte att främja gemensamma värden.

               11.

               Använda EU:s finansieringsinstrument på ett verkningsfullt sätt, framför allt Erasmus+, de europeiska struktur- och investeringsfonderna, programmet Kreativa Europa, programmet Ett Europa för medborgarna, programmet Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap och Horisont 2020, i syfte att genomföra dessa rekommendationer.

         VÄLKOMNAR KOMMISSIONENS AVSIKT ATT

               12.

               stödja medlemsstaterna i genomförandet av bestämmelserna i denna rekommendation genom de tillgängliga verktygen och finansieringsinstrumenten, däribland Erasmus+-programmet, framför allt genom rörlighet i utbildningssyfte på alla nivåer av utbildning med fokus på skolor, transnationella projekt, e-Twinning-nätverket samt Jean Monnet-aktiviteter,

               13.

               stödja nationella och regionala politiska reformer och förbättringar inom den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) och eventuella framtida ramar på detta område,

               14.

               om så krävs, utveckla och regelbundet se över praktiska referensverktyg och vägledning för beslutsfattare och yrkesverksamma samt stödja forskning och involvering av berörda parter för att tillgodose kunskapsbehov,

               15.

               bedöma och utvärdera de åtgärder som har vidtagits till följd av denna rekommendation, framför allt inom ramen för Utbildning 2020, inbegripet utbildningsöversikten.

      Utfärdad i Bryssel den 22 maj 2018.

            På rådets vägnar

         K. VALCHEV

            Ordförande

      (1)  COM(2017) 673 final.

      (2)  EUCO 19/1/17 REV 1.

      (3)  2015 års gemensamma rapport från rådet och kommissionen om genomförandet av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) – Nya prioriteringar för det europeiska utbildningssamarbetet (EUT C 417, 15.12.2015, s. 25).

      (4)  SWD(2018)13 final.

      (5)  Kommissionens beslut av den 27 juli 2017 om inrättande av kommissionens högnivågrupp av experter på radikalisering (EUT C 252, 3.8.2017, s. 3).


title: Rådets rekommendation av den 22 juni 2018 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Ungern

text:
               27.6.2018

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 223/1

         RÅDETS REKOMMENDATION
   av den 22 juni 2018
   för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Ungern
   (2018/C 223/01)
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 121.4,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 10.2 andra stycket
   med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och
   av följande skäl:

               (1)

               I enlighet med artikel 121 i fördraget ska medlemsstaterna verka för sunda offentliga finanser på medellång sikt genom samordning av den ekonomiska politiken och genom multilateral övervakning för att undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser.

               (2)

               Stabilitets- och tillväxtpakten syftar till att genom sunda offentliga finanser stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning.

               (3)

               Den 12 juli 2016 rekommenderade rådet Ungern att göra en finanspolitisk korrigering motsvarande 0,6 % av BNP under 2017, såvida landet inte lyckas nå det medelfristiga budgetmålet med en mindre insats (2).

               (4)

               På grundval av kommissionens vårprognos 2018 och utfallsdata för 2017 som validerats av Eurostat låg ökningen i de offentliga utgifterna 2017, exklusive diskretionära åtgärder på inkomstsidan och engångsfaktorer, klart över utgiftsriktmärket 2017, vilket tyder på en betydande avvikelse från den nödvändiga strukturella anpassningen (närmare bestämt en avvikelse på 2,4 % av BNP). Under 2017 försämrades det strukturella saldot, som legat på – 1,8 % av potentiell BNP 2016, till – 3,1 % av BNP, vilket även det tyder på en betydande avvikelse (närmare bestämt en avvikelse på 1,4 % av BNP). En samlad bedömning visade att utgiftsriktmärket påverkades negativt av tre faktorer, närmare bestämt en alltför låg potentiell tillväxt på medellång sikt, den BNP-deflator som användes vid beräkningen av utgiftsriktmärket samt en permanent inkomsteffekt. Efter att ha korrigerat för dessa faktorer förefaller utgiftsriktmärket ge en korrekt bild av den finanspolitiska justeringen och tyder på en betydande avvikelse. Denna slutsats bekräftas av bedömningen av det strukturella saldot, som sedan hänsyn tagits till effekterna av minskande ränteutgifter, investeringsvolatilitet och oväntade inkomster, ändå tyda på en betydande avvikelse. Den samlade bedömningen blir därför att den konstaterade avvikelsen från det medelfristiga budgetmålet 2017 är betydande.

               (5)

               Den 23 maj 2018 ansåg kommissionen efter en samlad bedömning att det föreligger en betydande avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet i Ungern och utfärdade en varning till Ungern i enlighet med artikel 121.4 i fördraget och artikel 10.2 första stycket i förordning (EG) nr 1466/97.

               (6)

               I enlighet med artikel 10.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1466/97 ska rådet inom en månad från det att varningen antagits rikta en rekommendation till den berörda medlemsstaten om nödvändiga politiska åtgärder. I förordning (EG) nr 1466/97 föreskrivs att rekommendationen ska fastställa en tidsfrist på högst fem månader inom vilken medlemsstaten ska komma till rätta med avvikelsen. På denna grundval förefaller en tidsfrist fram till den 15 oktober 2018 vara lämplig för att Ungern ska komma till rätta med avvikelsen. Under denna tidsfrist bör Ungern rapportera om de åtgärder som vidtas till följd av denna rekommendation.

               (7)

               Ungerns strukturella saldo 2017 beräknas ha avvikit med 1,6 % av BNP från det medelfristiga budgetmålet om ett strukturellt underskott på – 1,5 % av BNP. Enligt beräkningarna av produktionsgapet i kommissionens vårprognos 2018 befinner sig Ungern i en konjunkturuppgång 2018. Ungerns offentliga skuldkvot ligger över gränsvärdet på 60 % av BNP. Den minsta finanspolitiska konsolideringsinsats som föreskrivs i förordning (EG) nr 1466/97 och den överenskomna anpassningsmatrisen enligt stabilitets- och tillväxtpakten, som beaktar rådande ekonomiskt läge och hållbarhetsproblem, uppgår till minst 1 % av BNP 2018. Enligt kommissionens vårprognos 2018 kommer det strukturella saldot att försämras med ytterligare 0,5 % av BNP under 2018. För att uppnå en minsta strukturell förbättring på 1 % av BNP 2018 krävs därför åtgärder som ger en effekt motsvarande totalt 1,5 % av BNP, jämfört med referensscenariot i kommissionens vårprognos 2018. Med tanke på den betydande finanspolitiska konsolideringsinsats som behövs för att uppnå den minsta anpassning som krävs bör någon ytterligare korrigering utöver miniminivån på 1 % av BNP inte krävas.

               (8)

               Den förbättring av det strukturella saldot på 1 % av BNP som krävs 2018 förutsätter att den nominella ökningen i de primära offentliga nettoutgifterna inte överstiger 2,8 % 2018.

               (9)

               Det är lämpligt att denna rekommendation offentliggörs.

               (10)

               För att uppnå de rekommenderade budgetmålen är det mycket viktigt att Ungern antar och strikt genomför nödvändiga åtgärder samt noga övervakar de löpande utgifternas utveckling.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS ATT UNGERN:

               1.

               vidtar nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen i de primära offentliga nettoutgifterna inte överstiger 2,8 % 2018, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 1 % av BNP och för in medlemsstaten på en lämplig anpassningsbana mot det medelfristiga budgetmålet,

               2.

               använder eventuella oväntade inkomster för att minska sitt underskott; budgetkonsolideringsåtgärder bör på ett tillväxtfrämjande sätt säkerställa en varaktig förbättring av den offentliga förvaltningens strukturella saldo,

               3.

               senast den 15 oktober 2018 lämnar en rapport till rådet om de åtgärder som vidtagits till följd av denna rekommendation; rapporten bör innehålla tillräckligt specificerade och trovärdigt aviserade åtgärder och ange varje åtgärds budgeteffekt, samt innehålla uppdaterade och detaljerade budgetprognoser för 2018.

      Denna rekommendation riktar sig till Ungern.
      Utfärdad i Luxemburg den 22 juni 2018.

            På rådets vägnar

         V. GORANOV

            Ordförande

      (1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Rådets rekommendation av den 12 juli 2016 om Ungerns nationella reformprogram 2016 med avgivande av rådets yttrande om Ungerns konvergensprogram 2016 (EUT C 299, 18.8.2016, s. 49).


title: Rådets rekommendation av den 22 juni 2018 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Rumänien

text:
               27.6.2018

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 223/3

         RÅDETS REKOMMENDATION
   av den 22 juni 2018
   för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Rumänien
   (2018/C 223/02)
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 121.4,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 10.2 andra stycket,
   med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och
   av följande skäl:

               (1)

               I enlighet med artikel 121 i fördraget ska medlemsstaterna verka för sunda offentliga finanser på medellång sikt genom samordning av den ekonomiska politiken och genom multilateral övervakning för att undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser.

               (2)

               Stabilitets- och tillväxtpakten syftar till att genom sunda offentliga finanser stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning.

               (3)

               Den 16 juni 2017 rekommenderade (2) rådet Rumänien att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen i de primära offentliga nettoutgifterna (3) inte överstiger 3,3 % 2017, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,5 % av BNP och för in landet på en lämplig anpassningsbana mot det medelfristiga budgetmålet. Den 5 december 2017 slog rådet fast att Rumänien inte vidtagit effektiva åtgärder till följd av rådets rekommendation av den 16 juni 2017. På denna grundval utfärdade rådet den 5 december 2017 en reviderad rekommendation (4) till Rumänien om att landet skulle vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen i de primära offentliga nettoutgifterna inte överstiger 3,3 % 2018, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,8 % av BNP.

               (4)

               På grundval av kommissionens vårprognos 2018 och utfallsdata för 2017 som validerats av Eurostat låg, år 2017, ökningen i de primära offentliga nettoutgifterna klart över utgiftsriktmärket, vilket tyder på en mycket betydande avvikelse (närmare bestämt en avvikelse på 3,3 % av BNP). Det strukturella saldot försämrades till – 3,3 % av BNP från – 2,1 % av BNP 2016, vilket också tyder på en mycket betydande avvikelse från den rekommenderade strukturella anpassningen (närmare bestämt en avvikelse på 1,7 % av BNP). Storleken på den avvikelse som framgår av det strukturella saldot påverkas negativt av en högre punktskattning av potentiell BNP-tillväxt jämfört med det medelfristiga genomsnitt som ligger till grund för utgiftsriktmärket och även av en nedgång i offentliga investeringar som utjämnas i utgiftsriktmärket. Oavsett denna skillnad bekräftar båda indikatorerna en betydande avvikelse från kraven enligt stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del 2017.

               (5)

               Den 23 maj 2018 ansåg kommissionen efter en samlad bedömning att det föreligger en betydande avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet i Rumänien och utfärdade en varning till Rumänien i enlighet med artikel 121.4 i fördraget och artikel 10.2 första stycket i förordning (EG) nr 1466/97.

               (6)

               I enlighet med artikel 10.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1466/97 ska rådet inom en månad från det att varningen antagits rikta en rekommendation till den berörda medlemsstaten om nödvändiga politiska åtgärder. I förordning (EG) nr 1466/97 föreskrivs att rekommendationen ska fastställa en tidsfrist på högst fem månader inom vilken medlemsstaten ska komma till rätta med avvikelsen. På grundval av detta förefaller en tidsfrist fram till 15 oktober 2018 vara lämplig för att Rumänien ska kunna komma till rätta med avvikelsen. Under denna tidsfrist bör Rumänien rapportera om de åtgärder som vidtas till följd av denna rekommendation.

               (7)

               På grundval av beräkningarna av produktionsgapet i kommissionens vårprognos 2017 kvarstår det normala ekonomiska läget i Rumänien 2018 och 2019. Rumäniens offentliga skuldkvot ligger under tröskelvärdet på 60 % av BNP. Den minsta finanspolitiska konsolideringsinsats som föreskrivs i förordning (EG) nr 1466/97 och den överenskomna anpassningsmatrisen enligt stabilitets- och tillväxtpakten, som beaktar rådande ekonomiskt läge och eventuella hållbarhetsproblem, uppgår till 0,5 % av BNP både 2018 och 2019.

               (8)

               Rumäniens strukturella underskott ökade med 2,1 % av BNP 2016 och med 1,2 % av BNP 2017, till 3,3 % av BNP 2017. Eftersom Rumänien misslyckats med att uppnå målen 2016 och 2017 behövs, utöver den minsta anpassning som krävts, ytterligare ansträngningar för att komma till rätta med den ackumulerade avvikelsen och få landet att återgå till en lämplig anpassningsbana. En ytterligare insats på motsvarande 0,3 % av BNP verkar lämplig med tanke på storleken på den konstaterade avvikelsen från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet och kommer att skynda på en återgång till det medelfristiga budgetmålet.

               (9)

               Den förbättring av det strukturella saldot med 0,8 % av BNP som krävs både 2018 och 2019 förutsätter att den nominella ökningen i de primära offentliga nettoutgifterna inte överstiger 3,3 % 2018 och 5,1 % 2019.

               (10)

               I kommissionens vårprognos 2018 förutses en fortsatt försämring av det strukturella saldot med 0,4 % av BNP 2018 och med ytterligare 0,4 % av BNP 2019. En strukturell förbättring på 0,8 % av BNP både 2018 och 2019 innebär följaktligen att landet behöver vidta åtgärder som ger en strukturell effekt motsvarande totalt 1,2 % av BNP 2018 och ytterligare åtgärder som ger en strukturell effekt motsvarande totalt 1,2 % av BNP 2019, jämfört med referensscenariot i kommissionens vårprognos 2018.

               (11)

               Enligt kommissionens vårprognos 2018 kommer det offentliga underskottet att ligga på 3,4 % av BNP 2018 och 3,8 % av BNP 2019, dvs. över fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Den strukturella anpassning som krävs verkar även lämplig för att säkerställa att Rumänien respekterar referensvärdet på 3 % av BNP med viss marginal 2018 och 2019.

               (12)

               Rumäniens underlåtenhet att följa tidigare rekommendationer om korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen och risken att fördragets referensvärde överskrids med 3 % av BNP gör att det krävs omedelbara åtgärder för att få landet att återgå till en försiktig finanspolitik.

               (13)

               Det är lämpligt att denna rekommendation offentliggörs.

               (14)

               För att uppnå de rekommenderade budgetmålen är det mycket viktigt att Rumänien antar och strikt genomför nödvändiga åtgärder och noga övervakar de löpande utgifternas utveckling.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS ATT RUMÄNIEN

               1.

               vidtar nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen i de primära offentliga nettoutgifterna inte överstiger 3,3 % 2018 och 5,1 % 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,8 % av BNP och för in medlemsstaten på en lämplig anpassningsbana mot det medelfristiga budgetmålet,

               2.

               använder alla oväntade inkomster för att minska sitt underskott; budgetkonsolideringsåtgärder bör på ett tillväxtfrämjande sätt säkerställa en varaktig förbättring av den offentliga förvaltningens strukturella saldo,

               3.

               senast den 15 oktober 2018 rapporterar till rådet vilka åtgärder som har vidtagits till följd av denna rekommendation; rapporten bör innehålla tillräckligt specificerade och trovärdigt aviserade åtgärder samt varje åtgärds budgeteffekt, samt uppdaterade och detaljerade budgetprognoser för 2018–2019.

      Denna rekommendation riktar sig till Rumänien.
      Utfärdad i Luxemburg den 22 juni 2018.

            På rådets vägnar

         V. GORANOV

            Ordförande

      (1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Rådets rekommendation av den 16 juni 2017 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Rumänien (EUT C 216, 6.7.2017, s. 1).

      (3)  Offentliga nettoutgifter består av de totala offentliga utgifterna exklusive ränta, utgifter för unionsprogram som motsvaras fullt ut av inkomster från unionsmedel och icke-diskretionära förändringar i utgifterna för arbetslöshetsersättning. Nationellt finansierad bruttobildning av fast kapital jämnas ut över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller inkomstökningar som fastställts genom lagstiftning beaktas. Engångsåtgärder på både inkomst- och utgiftssidan kvittas.

      (4)  Rådets rekommendation av den 5 december 2017 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Rumänien (EUT C 439, 20.12.2017, s. 1).


title: Europeiska centralbankens rekommendation av den 6 juli 2018 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Banka Slovenije (ECB/2018/18)

text:
               24.7.2018

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 260/1

      EUROPEISKA CENTRALBANKENS REKOMMENDATION
      av den 6 juli 2018
      till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Banka Slovenije
      (ECB/2018/18)
      (2018/C 260/01)
      ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
      med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 27.1, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd godkänt.

                  (2)

                  Förordnandet för Banka Slovenijes externa revisorer, Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o., löpte ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2017. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2018.

                  (3)

                  Banka Slovenije har valt Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o. som sina externa revisorer för räkenskapsåren 2018–2020.

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.
      Det rekommenderas att Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o. utses till Banka Slovenijes externa revisorer för räkenskapsåren 2018–2020.

         Utfärdad i Frankfurt am Main den 6 juli 2018.

            Mario DRAGHI

               ECB:s ordförande