title: Rekommendation till rådetS Rekommendation i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott i Danmark att upphöra

text:
|

52010SC0744

         SV
            (...PICT...)|EUROPEISKA KOMMISSIONEN|
            Bryssel den 15.6.2010
            SEK(2010) 744 slutlig

            Rekommendation till
            RÅDETS REKOMMENDATION

            i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott i Danmark att upphöra
            Rekommendation till
            RÅDETS REKOMMENDATION

            i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott i Danmark att upphöra
            EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
            med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.7,
            med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och
            av följande skäl:
            (1) Enligt artikel 126 i fördraget ska medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser.
            (2) Stabilitets- och tillväxtpakten syftar till att genom sunda offentliga finanser stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning.
            (3) Reformen av stabilitets- och tillväxtpakten 2005 avsåg att stärka dess effektivitet och ekonomiska underbyggnad samt att säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Syftet var särskilt att säkerställa att hela den ekonomiska och finanspolitiska bakgrunden beaktas under alla steg av förfarandet vid alltför stora underskott. Härigenom blev pakten ett ramverk till stöd för politiska åtgärder för att snabbt återgå till sunda offentliga finanser, samtidigt som den ekonomiska situationen beaktas.
            (4) Rådet beslutade den [13 juli 2010] i enlighet med artikel 126.6 i fördraget att det förelåg ett alltför stort underskott i Danmark.
            (5) I enlighet med artikel 126.7 i fördraget och artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott EGT L 209, 2.8.1997, s. 6.   (som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten) ska rådet också ge rekommendationer till den berörda medlemsstaten i syfte att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra inom en viss tid. I rekommendationen ska det fastställas en tidsfrist på högst sex månader, inom vilken den berörda medlemsstaten ska vidta effektiva åtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet. Det ska där även fastställas en tidsfrist för korrigeringen av det alltför stora underskottet, som utom vid särskilda omständigheter ska slutföras under det år som följer på det år då underskottet fastställdes. Vid beslut om huruvida särskilda omständigheter föreligger ska hänsyn tas till ”faktorer av betydelse”, som förtydligas i artikel 2.3 i rådets förordning (EG) nr 1467/97. I rekommendationen att korrigera ett alltför stort underskott bör rådet också begära att medlemsstaten som ett riktmärke uppnår en årlig förbättring av sitt strukturella saldo på minst 0,5 % av BNP (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder).[1]
            EGT L 209, 2.8.1997, s. 6.
            (6) Särskilda omständigheter anses föreligga i Danmarks fall, i linje med den ökade flexibilitet vid tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott som infördes genom reformen 2005 av stabilitets- och tillväxtpakten. Nedgången 2009 avspeglade den skarpa minskningen av privat konsumtion, investeringar och export till följd av finanskrisen och den globala nedgången – framför allt den kraftigt minskade efterfrågan från de viktigaste handelsparterna (Tyskland, Förenade kungariket, Sverige och Norge). Underskottet 2010 är en följd av både konjunkturnedgången och de stimulansåtgärder som de danska myndigheterna har vidtagit i enlighet med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa.   Förekomsten av särskilda omständigheter innebär att rådet får tillåta att det alltför stora underskottet korrigeras på medellång sikt.
            (7) Enligt anmälan från april 2010 inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott väntas det offentliga underskottet i Danmark uppgå till 5,4 % av BNP år 2010 till följd av konjunkturnedgången och de finanspolitiska effekterna av den ekonomiska återhämtningsplanen, som närmare beskrivs i uppdateringen av konvergensprogrammet från februari 2010. Enligt kommissionens vårprognos 2010 väntas det offentliga underskottet öka från 2,7 % av BNP 2009 till 5,5 % av BNP 2010, för att därefter minska till 4,9 % av BNP 2011. I detta antagande tas hänsyn varken till de konsolideringsåtgärder för 2011 som regeringen tillkännagav den 25 maj 2010 eller till andra åtgärder som ännu inte har specificerats tillräckligt. Genom att utnyttja budgetöverskotten före 2009 antog Danmark en rad finanspolitiska stimulansåtgärder i enlighet med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa motsvarande 2,2 % av BNP 2009 och 1,3 % av BNP 2010. Återhämtningsåtgärderna omfattar både permanenta skattesänkningar och tillfälliga åtgärder med offentliga investeringar.
            (8) De särskilda omständigheterna och den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa gör att en genomsnittlig årlig finanspolitisk insats rekommenderas. Den finanspolitiska insatsen bör ta hänsyn till alla faktorer som är av betydelse för att uppnå de finanspolitiska målen. Till faktorerna hör främst det offentliga underskottets och bruttoskuldkvotens nivå men även andra indikatorer, såsom bytesbalansen, finanssektorns ansvarsförbindelser, räntebetalningar, riskpremier och beräknade förändringar av åldersrelaterade utgifter på medellång sikt. Vid beräkningen av den genomsnittliga årliga finanspolitiska insatsen bör man utgå från underskottet år 2011 enligt kommissionens vårprognos 2010. Den totala finanspolitiska insats som krävs för att inom tidsfristen uppnå det nominella underskottsmålet på 3 % beräknas sedan med utgångspunkt från en gradvis korrigering av produktionsgapet till 2015.
            (9) Det är mot denna bakgrund lämpligt att se korrigeringen av det alltför stora underskottet på medellång sikt med 2013 som tidsfrist. Eftersom det inte finns några allvarliga ekonomiska obalanser kommer en trovärdig och hållbar korrigering framför allt att kräva att de danska myndigheterna genomför de finanspolitiska åtgärderna under 2010 som planerat, åstadkommer en strukturell korrigering på i genomsnitt ½ % av BNP under perioden 2011–2013,   närmare anger vilka åtgärder som krävs för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2013, om konjunkturen tillåter det, och påskyndar minskningen av underskottet, om de ekonomiska eller finanspolitiska villkoren blir bättre än vad som för närvarande väntas.
            (10) Såsom framgår av tidigare finanspolitiska resultat har Danmark kunnat dra nytta av ett relativt starkt finanspolitiskt ramverk, som är anmärkningsvärt genom sin omfattade täckning och sina tydliga och översiktliga finanspolitiska bestämmelser. Utgifterna för offentlig konsumtion har emellertid tenderat att överskrida målen. Nyligen vidtagna åtgärder, bland annat ekonomiska sanktioner, skulle kunna stimulera kommunerna att hålla sig till överenskomna mål. Den danska skattepolitiken har sedan 2002 inriktats på skattestopp, och varken indirekta eller direkta skatter har kunnat höjas. Skattestoppet lade inga hinder i vägen för en omfattande skattereform 2009, men ett strikt iakttagande av skattestoppet kan göra det svårt att genomföra ytterligare anpassningar.
            (11) Enligt de uppgifter som de danska myndigheterna lämnade i april 2010 uppgick den offentliga bruttoskulden till 41,6 % av BNP 2009, och den väntas öka till 45,1 % av BNP 2010. Enligt kommissionens vårprognos 2010 väntas skuldnivån med en oförändrad politik öka till 46 % av BNP 2010 och ytterligare till 49,5 % av BNP 2011, vilket dock fortfarande är under referensvärdet på 60 %.
            (12) En förbättrad övervakning inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott kommer att kräva en regelbunden och rättidig kontroll av genomförandet av den finanspolitiska konsolideringsstrategin. Därför bör detta ägnas ett särskilt kapitel i de kommande uppdateringarna av Danmarks konvergensprogram.
            (13) Enligt rådets uppfattning bör finanspolitiska åtgärder för att konsolidera de offentliga finanserna på det hela taget säkerställa en varaktig förbättring av saldot i den offentliga sektorns finanser, samtidigt som de bör inriktas på att höja de offentliga finansernas kvalitet och stärka ekonomins tillväxtpotential.
            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.
            (1) Danmarks offentliga finanser 2010 är resultatet dels av åtgärder motsvarande omkring 2,2 % av BNP 2009 och 1,3 % 2010, vilket är ett väl anpassat svar på nedgången och i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, dels av det fria spelrum som de automatiska stabilisatorerna fått. De danska myndigheterna bör därför få den rådande situationen med ett alltför stort underskott att upphöra så snart som möjligt och senast 2013.
            (2) De danska myndigheterna bör på ett trovärdigt och varaktigt sätt minska det offentliga underskottet till under 3 % av BNP, genom att vidta åtgärder på medellång sikt. De danska myndigheterna bör i detta syfte särskilt
            (a) genomföra de finanspolitiska åtgärderna under 2010 i enlighet med den senaste uppdateringen av konvergensprogrammet och inleda konsolideringen 2011 för att få ned det offentliga underskottet under referensvärdet till 2013,
            (b) säkerställa en finanspolitisk insats på minst ½ % av BNP per år under perioden 2011–2013,
            (c) specificera och strikt genomföra de åtgärder som krävs för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2013, om konjunkturförhållandena tillåter detta, samt påskynda minskningen av underskottet om det ekonomiska eller finanspolitiska läget blir bättre än vad som för närvarande förväntas.
            (3) Rådet fastställer den [13 januari 2011] som tidsfrist för Danmarks regering att vidta effektiva åtgärder och specificera vilka åtgärder som är nödvändiga för att på sikt korrigera det alltför stora underskottet. Vid bedömningen av åtgärdernas effektivitet kommer den ekonomiska utvecklingen att jämföras med de ekonomiska utsikterna i kommissionens vårprognos 2010.
            De danska myndigheterna bör rapportera om de framsteg som görs för att genomföra rekommendationerna i ett särskilt kapitel i de kommande uppdateringarna av konvergensprogrammen fram till dess förfarandet vid alltför stora underskott har avslutats.
            Rådet betonar dessutom hur viktigt målet för de offentliga finanserna på medellång sikt är för lämplig budgetstyrning vid konjunkturnedgångar. Rådet uppmanar därför de danska myndigheterna att säkerställa att konsolideringen av de offentliga finanserna mot målet på medellång sikt –  ett saldo i balans i strukturella termer till 2015  – fullföljs, när det alltför stora överskottet väl korrigerats.
            Denna rekommendation riktar sig till Konungariket Danmark.
            Utfärdat i Bryssel den
            På rådets vägnar
            Ordförande […]
            [1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6.
         ES
            (...PICT...)|COMISIÓN EUROPEA|
            Bruselas, 15.6.2010
            SEC(2010) 744 final

            Recomendación de
            RECOMENDACIÓN DEL CONSEJO

            encaminada a poner fin a la situación de déficit público excesivo de Dinamarca
            Recomendación de
            RECOMENDACIÓN DEL CONSEJO

            encaminada a poner fin a la situación de déficit público excesivo de Dinamarca
            EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
            Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea y, en particular, su artículo 126, apartado 7,
            Vista la recomendación de la Comisión Europea,
            Considerando lo siguiente:
            (1) Con arreglo al artículo 126 del Tratado, los Estados miembros deben evitar déficit públicos excesivos.
            (2) El Pacto de Estabilidad y Crecimiento tiene por objetivo lograr unas finanzas públicas saneadas como medio de reforzar las condiciones para la estabilidad de precios y para un crecimiento fuerte, sostenible y generador de empleo.
            (3) La reforma de 2005 del Pacto de Estabilidad y Crecimiento pretendía reforzar su eficacia y sus fundamentos económicos y salvaguardar la sostenibilidad de las finanzas públicas a largo plazo, así como garantizar que las condiciones económicas y presupuestarias se tomen plenamente en cuenta en todas las etapas del procedimiento de déficit excesivo. De esta forma, el Pacto de Estabilidad y Crecimiento proporciona el marco que respalda las políticas públicas a fin de permitir una vuelta rápida a situaciones presupuestarias sólidas teniendo en cuenta la situación económica.
            (4) El [13 de julio de 2010], el Consejo, de conformidad con el artículo 126, apartado 6, del Tratado decidió declarar la existencia de un déficit excesivo en Dinamarca.
            (5) De conformidad con el artículo 126, apartado 7, del Tratado y el artículo 3 del Reglamento (CE) nº 1467/97 del Consejo relativo a la aceleración y clarificación del procedimiento de déficit excesivo DO L 209 de 2.8.1997, p. 6.  , que forma parte del Pacto de Estabilidad y Crecimiento, el Consejo debe dirigir recomendaciones al Estado miembro de que se trate para que éste ponga fin a la situación de déficit excesivo en un plazo determinado. La recomendación del Consejo debe establecer un plazo máximo de seis meses para que el Estado miembro tome medidas efectivas encaminadas a corregir el déficit excesivo así como un plazo para la corrección de dicho déficit, que debe realizarse en el año siguiente a su detección, salvo si concurren circunstancias especiales. Al decidir si existen circunstancias especiales, deben tenerse en cuenta los «factores pertinentes» a que se hace referencia en el artículo 2, apartado 3, del Reglamento (CE) nº 1467/97. Por otra parte, en una recomendación relativa a la corrección del déficit excesivo, el Consejo debe exigir una mejora anual del saldo presupuestario estructural (saldo ajustado en función del ciclo excluidas las medidas puntuales y otras medidas de carácter temporal) equivalente como mínimo al 0,5% del PIB, como valor de referencia.[1]
            DO L 209 de 2.8.1997, p. 6.
            (6) En el caso de Dinamarca se considera que concurren circunstancias especiales, que cabe considerar teniendo en cuenta la mayor flexibilidad en la aplicación del procedimiento de déficit excesivo introducida con la reforma de 2005 del Pacto de Estabilidad y Crecimiento. En particular, la recesión de 2009 refleja la fuerte reducción del consumo privado, la inversión y las exportaciones, provocada por la crisis financiera, y, especialmente, por el desplome de la demanda de los principales socios comerciales de Dinamarca (Alemania, Reino Unido, Suecia y Noruega). El déficit en 2010 será la consecuencia de la recesión económica y de las medidas de estímulo adoptadas de conformidad con el PERE por las autoridades danesas.   La existencia de circunstancias especiales autoriza al Consejo a permitir que la corrección del déficit excesivo se realice a medio plazo.
            (7) Según la notificación realizada en abril de 2010 en el marco del procedimiento de déficit excesivo, el déficit de las administraciones públicas danesas alcanzaría el 5,4% del PIB en 2010, teniendo en cuenta la recesión económica y los efectos presupuestarios del plan de recuperación económica presentado en la actualización de febrero de 2010 del programa de convergencia. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, el déficit público aumentaría del 2,7% del PIB en 2009 al 5,5% del PIB en 2010 y disminuiría al 4,9% del PIB en 2011, con la hipótesis de mantenimiento de la política económica. Esta hipótesis no tiene en cuenta las medidas de saneamiento para 2011 anunciadas por el Gobierno el 25 de mayo de 2010, ni medidas que aún no se han especificado suficientemente. Aprovechando los superávit presupuestarios registrados con anterioridad a 2009, Dinamarca ha adoptado medidas de estímulo presupuestario conforme al PERE equivalentes al 2,2% del PIB en 2009 y al 1,3% del PIB en 2010. Las medidas de recuperación consisten en recortes tributarios permanentes e inversiones públicas temporales.
            (8) Considerando las circunstancias especiales y el contexto del PERE, se recomienda un esfuerzo presupuestario anual medio. Dicho esfuerzo presupuestario debe tener en cuenta todos los factores pertinentes para alcanzar los objetivos de la política presupuestaria, entre los que cabe señalar el nivel de déficit y de deuda bruta de las administraciones públicas y otros indicadores tales como el saldo de la balanza por cuenta corriente, el nivel de pasivos contingentes del sector financiero, los pagos de intereses, las primas de riesgo y la variación prevista de los gastos derivados del envejecimiento de la población a medio plazo. Para el cálculo del esfuerzo presupuestario anual medio, se toma como punto de partida el déficit contemplado para 2011 en las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión. A continuación se calcula el esfuerzo presupuestario total que se necesita para alcanzar el objetivo de déficit nominal del 3% del PIB dentro del plazo fijado, suponiendo una eliminación gradual de la brecha de producción de aquí a 2015.
            (9) En este contexto, es adecuado plantearse la corrección del déficit excesivo a medio plazo, con un plazo para la corrección fijado en 2013. En particular, en vista de la ausencia de desequilibrios económicos importantes, una senda de ajuste creíble y sostenible requeriría que las autoridades danesas apliquen en 2010 las medidas presupuestarias previstas y garanticen un ajuste anual medio del saldo estructural equivalente a medio punto porcentual del PIB en el periodo 2011-2013,   especifiquen las medidas necesarias para lograr la corrección del déficit excesivo de aquí a 2013, si las condiciones cíclicas lo permiten, y aceleren la reducción del déficit si las condiciones económicas o presupuestarias resultan mejores de lo esperado,
            (10) Como reflejan sus antecedentes de cumplimiento de los objetivos presupuestarios, Dinamarca ha disfrutado de un marco presupuestario relativamente sólido, caracterizado por su amplia cobertura y por la transparencia y visibilidad de sus normas. No obstante, los gastos de consumo de las administraciones públicas han sido propensos a rebasar los objetivos. Iniciativas recientes, que incluyen sanciones económicas, podrían aumentar los incentivos para que los municipios cumplan los objetivos acordados. Desde 2002, la política tributaria danesa se ha centrado en una congelación de impuestos, en virtud de la cual no pueden aumentarse los impuestos directos o indirectos. Aunque esta congelación de impuestos no ha impedido una importante reforma fiscal en 2009, su estricto cumplimiento podría dificultar nuevos ajustes.
            (11) Según los datos notificados por las autoridades danesas en abril de 2010, la deuda bruta de las administraciones públicas equivalía al 41,6% del PIB en 2009, y se situará en torno al 45,1% del PIB en 2010. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, y suponiendo el mantenimiento de la política económica, el nivel de deuda aumentaría al 46% del PIB en 2010 y al 49,5% del PIB en 2011, manteniéndose, pues, por debajo del valor de transferencia del 60% del PIB.
            (12) Una supervisión reforzada en el marco del procedimiento aplicable en caso de déficit excesivo, requerirá un seguimiento regular y oportuno de los progresos alcanzados en la aplicación de la estrategia de saneamiento fiscal. En este contexto, podría ser útil dedicar a este aspecto un capítulo aparte en las próximas actualizaciones del programa de convergencia de Dinamarca.
            (13) En general, en opinión del Consejo, las medidas de saneamiento fiscal deberán garantizar una mejora duradera del saldo presupuestario de las administraciones públicas y, al mismo tiempo, estar encaminadas a mejorar la calidad de la hacienda pública y a reforzar el potencial de crecimiento de la economía.
            HA ADOPTADO LA PRESENTE RECOMENDACIÓN :
            (1) Reconociendo que la situación presupuestaria de Dinamarca en 2010 es el resultado de medidas de importe equivalente al 2,2% del PIB en 2009 y el 1,3% del PIB en 2010 —que constituyen una respuesta adecuada a la recesión y son conformes a los principios del Plan Europeo de Recuperación Económica— y del libre funcionamiento de los estabilizadores automáticos, las autoridades danesas deberán poner fin a su actual situación de déficit excesivo tan pronto como sea posible y a más tardar en 2013.
            (2) Las autoridades danesas deberán situar el déficit de las administraciones públicas por debajo del 3% del PIB de forma creíble y sostenible tomando medidas a medio plazo. En concreto, con este fin las autoridades danesas deberán:
            (a) aplicar en 2010 las medidas fiscales previstas en la actualización más reciente del programa de convergencia e iniciar el saneamiento en 2011, con objeto de situar el déficit por debajo del valor de referencia de aquí a 2013.
            (b) realizar un esfuerzo presupuestario anual medio equivalente como mínimo a medio punto porcentual del PIB en el periodo 2011-2013,
            (c) especificar y aplicar rigurosamente las medidas necesarias para lograr la corrección del déficit excesivo de aquí a 2013, si las condiciones cíclicas lo permiten, y acelerar la reducción del déficit si las condiciones económicas o presupuestarias resultan mejores de lo esperado.
            (3) El Consejo establece el plazo del [13 de enero de 2011] para que el Gobierno danés emprenda una acción eficaz y especifique las medidas que serán necesarias para avanzar hacia la corrección del déficit excesivo. La evaluación de la eficacia de las medidas tendrá en cuenta la evolución económica con respecto a las perspectivas económicas que figuran en las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión.
            Las autoridades danesas deberán informar sobre los progresos realizados en la aplicación de estas recomendaciones en un capítulo específico de las actualizaciones del programa de convergencia que presenten hasta el archivo del procedimiento de déficit excesivo.
            Por otra parte, el Consejo subraya la importancia de alcanzar el objetivo a medio plazo para una gestión presupuestaria adecuada de las recesiones económicas. Por consiguiente, el Consejo invita a las autoridades danesas a garantizar que el saneamiento presupuestario hacia el objetivo presupuestario a medio plazo — equilibrio presupuestario en términos estructurales para 2015 — se prosiga una vez corregido el déficit excesivo.
            El destinatario de la presente Recomendación será el Reino de Dinamarca.
            Hecho en Bruselas, el
            Por el Consejo
            El Presidente […]
            [1] DO L 209 de 2.8.1997, p. 6.
         ET
            (...PICT...)|EUROOPA KOMISJON|
            Brüssel 15.6.2010
            SEK(2010) 744 lõplik

            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS

            valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Taanis
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS

            valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Taanis
            EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
            võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (edaspidi „alusleping”), eriti selle artikli 126 lõiget 7,
            võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
            ning arvestades järgmist:
            (1) Vastavalt aluslepingu artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest eelarvepuudujäägist.
            (2) Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu tagamiseks.
            (3) Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga püüti suurendada pakti tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarvepositsiooni. Seega on stabiilsuse ja kasvu paktiga nähtud ette raamistik, millega toetatakse valitsuste poliitikat kindla eelarvepositsiooni kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majanduslikku olukorda.
            (4) Nõukogu otsustas [13. juulil 2010] aluslepingu artikli 126 lõike 6 alusel, et Taanis on ülemäärane eelarvepuudujääk.
            (5) Aluslepingu artikli 126 lõike 7 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.  ; määrus on osa stabiilsuse ja kasvu paktist) artikli 3 kohaselt peab nõukogu andma asjaomasele liikmesriigile soovitusi ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks teatava aja jooksul. Soovituses tuleb kehtestada maksimaalselt kuuekuuline tähtaeg, mille jooksul asjaomane liikmesriik peab võtma tõhusaid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise meetmeid, ja tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks, mis peaks olema saavutatud puudujäägi kindlakstegemisele järgneval aastal, välja arvatud eriasjaolude korral. Eriasjaolude olemasolu kohta otsuse tegemisel tuleks võtta arvesse määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikes 3 täpsustatud asjaomaseid tegureid. Lisaks peaks nõukogu oma soovituses ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks nõudma, et saavutataks struktuurse eelarvepositsiooni (st tsükliliselt kohandatud eelarvepositsiooni, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) minimaalne paranemine aastas, seades sihtmärgiks vähemalt 0,5 % SKPst.[1]
            EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.
            (6) Eriasjaolud, mis on olulised ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse paindlikumaks kohaldamiseks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga, on leidnud Taani puhul kinnitust. 2009. aasta majanduslangusega kaasnes eratarbimise, investeeringute ja ekspordi järsk vähenemine ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel ning eelkõige nõudluse vähenemine Taani peamiste kaubanduspartnerite (Saksamaa, Ühendkuningriik, Rootsi ja Norra) hulgas. 2010. aasta eelarvepuudujääk on tingitud majandussurutisest ja Euroopa majanduse elavdamise kava kohaste stimuleerivate meetmete võtmisest Taani ametiasutuste poolt.   Eriasjaolude olemasolu korral võib nõukogu lubada ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist keskpika perioodi jooksul.
            (7) Vastavalt 2010. aasta aprillis esitatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohasele teatisele ulatub Taani valitsemissektori kavandatav eelarvepuudujääk 2010. aastal 5,4 %ni SKPst, võttes arvesse majandussurutist ja 2010. aasta veebruaris ajakohastatud lähenemisprogrammis esitatud majanduse elavdamise kava mõju eelarvele. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk eeldusel, et poliitikat ei muudeta, suurenema 2,7 %-lt SKPst 2009. aastal 5,5 %ni SKPst 2010. aastal ning vähenema 4,9 %ni 2011. aastal. Selle prognoosi puhul ei ole arvesse võetud 2011. aasta konsolideerimismeetmeid, mille valitsus 25. mail 2010 välja kuulutas, ega täiendavat täpsustamist vajavaid meetmeid. Kasutades ära 2009. aastale eelnenud aastate eelarveülejääki võttis Taani kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga stimuleerivaid fiskaalmeetmeid, mis ulatusid 2009. aastal 2,2 %ni SKPst ja 2010. aastal 1,3 %ni SKPst. Majanduse elavdamise meetmed hõlmavad püsivaid maksukärpeid ja avaliku sektori investeeringutega seotud ajutisi meetmeid.
            (8) Võttes arvesse eriasjaolusid ja Euroopa majanduse elavdamise kava, soovitatakse igal aastal parandada eelarvepositsiooni keskmisel tasemel. Eelarvepositsiooni parandamisel tuleks arvesse võtta kõiki tegureid, mis on olulised eelarvepoliitika eesmärkide saavutamiseks, näiteks valitsemissektori eelarve puudujääk ja võla suhe, samuti muud näitajad, nagu jooksevkonto seisund, finantssektori tingimuslike kohustiste, intressimaksete, riskipreemia ja elanikkonna vananemisega seotud kulude muutumine keskpika perioodi jooksul. Eelarvepositsiooni iga-aastase keskmise parandamise arvutamisel on aluseks komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosis esitatud 2011. aasta eelarvepuudujääk. Kogu eelarvepositsiooni parandamine, mida on vaja nominaalse puudujäägi eesmärgi (3 % SKPst) tähtajaks saavutamiseks arvutatakse nii, et lähtutakse SKP lõhe järk-järgulisest kõrvaldamisest 2015. aastaks.
            (9) Sellega seoses on asjakohane kaaluda ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist keskpika perioodi jooksul, kusjuures kõrvaldamise tähtajaks määratakse 2013. aasta. Pidades silmas, et Taani puhul ei ole tegemist majanduse tõsise tasakaalustamatusega, tuleb Taani ametiasutustel eelarve usaldusväärseks ja jätkusuutlikuks kohandamiseks rakendada 2010. aastal kavakohaselt eelarvemeetmeid ning saavutada ajavahemikul 2011–2013 eelarve keskmine struktuurne kohandamine ½ % SKPst aastas;   määrata kindlaks, milliseid meetmeid on soodsate tsükliliste tingimuste korral vaja võtta ülemäärase puudujäägi korrigeerimiseks 2013. aastaks ja majanduse või eelarvetingimuste eeldatust paremaks osutumise korral puudujäägi vähendamise kiirendamiseks.
            (10) Taani varasematest eelarvetulemustest nähtub, et riigile on tulnud kasuks suhteliselt tugev eelarveraamistik, mille puhul on eriti tähelepanuväärne selle suur ulatus ning eelarve-eeskirjade läbipaistvus ja nähtavus. Valitsemissektori tarbimiskulud on olnud siiski tihti ettenähtust suuremad. Hiljutised majandussanktsioone hõlmavad algatused võiksid suurendada kohalike omavalitsuste soovi pidada kinni kokkulepitud sihtidest. Taani maksupoliitika on alates 2002. aastast keskendunud maksude külmutamisele, mille tõttu mis tahes kaudseid või otseseid makse ei saa suurendada. Maksude külmutamine ei ole takistanud 2009. aasta suurt maksureformi, kuid maksude külmutamise nõuete range järgimine võib eelarve kohandamist tulevikus raskendada.
            (11) Taani ametiasutuste poolt 2010. aasta aprillis esitatud andmete kohaselt oli valitsemissektori koguvõlg 2009. aastal 41,6 % SKPst ja see peaks 2010. aastal suurenema 45,1 %ni SKPst. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks võla tase eeldusel, et poliitikat ei muudeta, suurenema 2010. aastal 46 %ni ja 2011. aastal 49,5 %ni, jäädes siiski alla kontrollväärtuse 60 % SKPst.
            (12) Tõhustatud järelevalve ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames näeb ette eelarve konsolideerimise strateegia rakendamise korrapärast ja õigeaegset jälgimist. Seepärast oleks kasulik käsitleda kõnealust küsimust Taani järgmiste ajakohastatud lähenemisprogrammide eri peatükis.
            (13) Üldiselt on nõukogu seisukohal, et eelarve konsolideerimise meetmed peaksid tagama valitsemissektori eelarve positsiooni püsiva paranemise ning samas parandama riigi rahanduse kvaliteeti ja tugevdama majanduse kasvupotentsiaali,
            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
            (1) Tunnistades, et Taani 2010. aasta eelarvepositsioon on tingitud meetmetest, mille maht ulatus 2009. aastal 2,2 %ni SKPst ja 2010. aastal 1,3 %ni SKPst ning mis on nõuetekohaseks vastuseks majanduslangusele ja kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kava põhimõtetega, ning automaatsete stabilisaatorite vabast toimimisest, peaksid Taani ametiasutused kõrvaldama praeguse ülemäärase eelarvepuudujäägi nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt 2013. aastaks.
            (2) Taani ametiasutused peaksid vähendama valitsemissektori puudujäägi alla 3 % SKPst usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil, võttes selleks meetmeid keskpika perioodi jooksul. Selleks peaksid Taani ametiasutused tegema konkreetselt järgmist:
            (a) rakendama 2010. aastal viimases ajakohastatud lähenemisprogrammis kavandatud fiskaalmeetmed ja alustama 2011. aastal eelarve konsolideerimist, et vähendada eelarvepuudujääki 2013. aastaks alla kontrollväärtuse;
            (b) tagama eelarvepositsiooni parandamise ajavahemikul 2011—2013 keskmiselt vähemalt ½ % SKPst aastas;
            (c) määrama kindlaks ning rakendama rangelt meetmed, mida on vaja ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2013. aastaks, kui tsüklilised tingimused seda võimaldavad, ning kiirendama puudujäägi vähendamist oodatust paremate majandus- või eelarvetulemuste korral.
            (3) Nõukogu kehtestas tähtpäeva [13. jaanuar 2011], mis ajaks peab Taani valitsus võtma tõhusaid meetmeid ja määrama kindlaks meetmed, mida tuleb võtta ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Tõhusate meetmete hindamisel võetakse arvesse majanduslikku olukorda võrreldes komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosis esitatud majandusväljavaadetega.
            Taani ametiasutused peaksid kuni ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tühistamiseni koostatavate ajakohastatud lähenemisprogrammide eri peatükis esitama aruande kõnealuste soovituste rakendamisel saavutatud edu kohta.
            Lisaks rõhutab nõukogu keskpika perioodi eesmärgi olulisust eelarve nõuetekohase haldamise seisukohast majanduslanguse ajal. Seepärast kutsub nõukogu Taani ametiasutusi üles tagama, et eelarve konsolideerimist eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärgi ( struktuurselt tasakaalus eelarve 2015. aastaks ) suunas jätkatakse ka pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist.
            Käesolev soovitus on adresseeritud Taani Kuningriigile.
            Brüssel,
            Nõukogu nimel
            eesistuja […]
            [1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.
         FR
            (...PICT...)|COMMISSION EUROPÉENNE|
            Bruxelles, le 15.6.2010
            SEC(2010) 744 final

            Recommandation en vue d'une
            RECOMMANDATION DU CONSEIL
            visant à ce que soit mis un terme à la situation de déficit public excessif au Danemark
            Recommandation en vue d'une
            RECOMMANDATION DU CONSEIL
            visant à ce que soit mis un terme à la situation de déficit public excessif au Danemark
            LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE,
            vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne, et notamment son article 126, paragraphe 7,
            vu la recommandation de la Commission,
            considérant ce qui suit:
            (1) Conformément à l'article 126 du traité, les États membres évitent les déficits publics excessifs.
            (2) Le pacte de stabilité et de croissance repose sur l’objectif de finances publiques saines en tant que moyen de renforcer les conditions propices à la stabilité des prix et à une croissance soutenue et durable, génératrice d'emplois.
            (3) La réforme du pacte de stabilité et de croissance opérée en 2005 visait à en renforcer l’efficacité et les fondements économiques et à garantir la viabilité à long terme des finances publiques. Elle visait notamment à faire en sorte que le contexte économique et budgétaire soit pleinement pris en compte à tous les stades de la procédure concernant les déficits excessifs. De cette manière, le pacte de stabilité et de croissance constitue pour les politiques gouvernementales un cadre sur lequel s’appuyer pour rétablir rapidement une situation budgétaire saine tout en tenant compte de la situation économique.
            (4) Conformément à l’article 126, paragraphe 6, du traité, le Conseil a adopté le [13 juillet 2010] une décision constatant l’existence d’un déficit excessif au Danemark.
            (5) Conformément à l’article 126, paragraphe 7, du traité et à l’article 3 du règlement (CE) nº 1467/97 du Conseil visant à accélérer et à clarifier la mise en œuvre de la procédure concernant les déficits excessifs JO L 209 du 2.8.1997, p. 6.   (qui fait partie du pacte de stabilité et de croissance), le Conseil est également tenu d’adresser des recommandations à l’État membre concerné l’invitant à mettre un terme à la situation de déficit excessif dans un délai donné. La recommandation doit prescrire à l’État membre concerné un délai de six mois au maximum pour engager une action suivie d’effets visant à corriger le déficit excessif, ainsi qu’un autre délai pour corriger ce déficit excessif, qui devrait disparaître dans l’année suivant la constatation de l’existence de ce déficit, sauf circonstances particulières. Pour décider s’il existe des circonstances particulières, il y a lieu de tenir compte des «facteurs pertinents» définis à l’article 2, paragraphe 3, du règlement (CE) n° 1467/97. De plus, dans une recommandation invitant un État membre à corriger son déficit excessif, le Conseil doit exiger qu’il parvienne à une amélioration minimale annuelle de son solde structurel, c’est-à-dire le solde corrigé des variations conjoncturelles hors mesures exceptionnelles et temporaires, d’au moins 0,5 % du PIB à titre de référence.[1]
            JO L 209 du 2.8.1997, p. 6.
            (6) Dans le cas du Danemark, il est réputé exister des circonstances particulières justifiant la souplesse accrue prévue dans l’application de la PDE par la réforme du pacte de stabilité et de croissance de 2005. En effet, la récession de 2009 est due à un fort recul de la consommation privée, de l'investissement et des exportations, lui-même lié à la crise financière et à la récession mondiale, et plus particulièrement à l’effondrement de la demande émanant des principaux partenaires commerciaux (Allemagne, Royaume-Uni, Suède et Norvège). Le déficit prévu pour 2010 tient à la fois à la récession économique et aux mesures de relance prises par les autorités danoises conformément au plan européen pour la relance économique.   L’existence de circonstances particulières autorise le Conseil à permettre à l’État membre de corriger son déficit excessif sur le moyen terme.
            (7) Selon les informations notifiées en avril 2010 dans le cadre de la PDE, le déficit public danois devrait atteindre 5,4 % du PIB en 2010, en tenant compte de la récession économique et des incidences budgétaires du plan de relance économique décrit dans la version actualisée de février 2010 du programme de convergence. Selon les prévisions des services de la Commission du printemps 2010, ce déficit devrait passer de 2,7 % du PIB en 2009 à 5,5 % en 2010, pour revenir à 4,9 % en 2011 dans l’hypothèse de politiques inchangées. Cette hypothèse ne tient pas compte des mesures d’assainissement annoncées pour 2011 par le gouvernement, le 25 mai 2010, ni des mesures qui demandent encore à être précisées. Profitant des excédents budgétaires enregistrés avant 2009, le Danemark, conformément au plan européen pour la relance économique, a adopté des mesures de relance représentant 2,2 % du PIB en 2009 et 1,3 % en 2010. Ces mesures associent des réductions d'impôts permanentes et des investissements publics temporaires.
            (8) Compte tenu des circonstances particulières et du plan européen pour la relance économique, un effort budgétaire annuel moyen est recommandé. Cet effort doit tenir compte de tous les facteurs déterminants pour la réalisation des objectifs de politique budgétaire, notamment du niveau du déficit public et de la dette publique brute, mais également d'autres indicateurs comme la situation des comptes courants, le niveau des passifs implicites du secteur financier, les paiements d'intérêts, les primes de risque et l'évolution attendue des dépenses liées au vieillissement de la population à moyen terme. Le calcul de l’ajustement annuel moyen prend comme point de départ le déficit prévu pour 2011 par les prévisions des services de la Commission du printemps 2010. L’effort budgétaire total nécessaire pour atteindre dans le délai imparti l’objectif de 3 % de déficit nominal est ensuite calculé en tablant sur un comblement progressif de l’écart de production d’ici à 2015.
            (9) Dans ce contexte, il est opportun d’envisager une correction du déficit excessif à moyen terme, avec 2013 comme date butoir. Plus précisément, étant donné  l'absence de déséquilibres économiques majeurs,  il faudrait,  pour que la  trajectoire d'ajustement soit crédible et durable, que les autorités danoises mettent en œuvre en 2010 les mesures budgétaires prévues, qu’elles opèrent un ajustement structurel de ½ % du PIB par an en moyenne sur la période 2011-2013,   qu’elles précisent quelles sont les mesures nécessaires pour corriger le déficit excessif d’ici à 2013, si la conjoncture le permet, et qu’elles en accélèrent la réduction si la situation économique ou budgétaire s'avère plus favorable que prévu.
            (10) Comme l’attestent ses antécédents budgétaires, le Danemark a bénéficié d’un cadre budgétaire relativement solide, remarquable par sa portée très large et par la transparence et la visibilité de ses règles. Toutefois, les dépenses de consommation du secteur public ont eu tendance à dépasser les objectifs fixés. Des initiatives récentes, prévoyant des sanctions économiques, pourraient inciter davantage les municipalités à respecter les objectifs fixés. Depuis 2002, la politique fiscale du Danemark repose essentiellement sur le gel des impôts, qui empêche toute augmentation des prélèvements directs ou indirects. Si ce gel des impôts n'a pas empêché une réforme fiscale majeure en 2009, son maintien strict pourrait entraver de nouveaux ajustements.
            (11) Selon les données communiquées par les autorités danoises en avril 2010, la dette brute des administrations publiques était de 41,6 % du PIB en 2009 et devrait se chiffrer à 45,1 % en 2010. Selon les prévisions des services de la Commission du printemps 2010, fondées sur l’hypothèse de politiques inchangées, elle devrait atteindre 46 % du PIB en 2010 et augmenter encore jusqu’à 49,5 % en 2011, ce qui reste inférieur à la valeur de référence de 60 %.
            (12) Une surveillance accrue dans le cadre de la procédure concernant les déficits excessifs impliquera un suivi régulier et en temps utile des progrès accomplis dans la mise en œuvre de la stratégie d’assainissement budgétaire. Dans cette perspective, il serait utile de consacrer à cette question un chapitre distinct des prochaines versions actualisées du programme de convergence danois.
            (13) D'une manière générale, le Conseil estime que les mesures d'assainissement budgétaire devraient garantir une amélioration durable du solde des administrations publiques, et viser par ailleurs une amélioration de la qualité des finances publiques et un renforcement du potentiel de croissance de l'économie,
            A ADOPTÉ LA PRÉSENTE RECOMMANDATION:
            (1) Compte tenu du fait que la situation budgétaire du Danemark en 2010 résulte de mesures prises à hauteur de 2,2 % du PIB en 2009 et 1,3 % en 2010, ce qui était une réponse adaptée à la crise et conforme aux principes du plan européen pour la relance économique, ainsi que du libre jeu des stabilisateurs automatiques, il convient que les autorités danoises mettent un terme à la situation actuelle de déficit excessif aussi rapidement que possible, et au plus tard en 2013.
            (2) Les autorités danoises devraient ramener le déficit public sous les 3 % du PIB d'une manière crédible et durable en prenant des mesures de moyen terme. À cette fin, les autorités danoises devraient notamment:
            (a) mettre en œuvre en 2010 les mesures budgétaires envisagées dans la dernière mise à jour de leur programme de convergence, et entreprendre l’assainissement dès 2011, afin de ramener le déficit au-dessous de la valeur de référence d'ici à 2013;
            (b) consentir un effort budgétaire moyen d’au moins ½ % du PIB par an sur la période 2011-2013;
            (c) préciser et mettre en œuvre de manière rigoureuse les mesures nécessaires pour corriger le déficit excessif d’ici à 2013, si la conjoncture le permet, et accélérer la réduction du déficit si la situation économique ou budgétaire s'avère meilleure que prévu.
            (3) Le Conseil fixe au gouvernement danois la date limite du [13 janvier 2011] pour engager une action suivie d’effets et préciser les mesures nécessaires pour progresser dans la correction du déficit excessif. L’évaluation de l’efficacité de l’action tiendra compte de l’évolution de la situation économique par rapport aux perspectives économiques décrites par les services de la Commission dans leurs prévisions du printemps 2010.
            Il conviendrait que les autorités danoises rendent compte des progrès accomplis dans la mise en œuvre des présentes recommandations, en y consacrant un chapitre distinct des prochaines versions actualisées du programme de convergence, jusqu’à la clôture de la procédure concernant les déficits excessifs.
            En outre, le Conseil tient à souligner l’importance de la réalisation de l’objectif budgétaire à moyen terme (OMT) pour une gestion budgétaire adéquate des périodes de récession économique. Il invite donc les autorités danoises à poursuivre l’effort d’assainissement budgétaire en direction de cet objectif à moyen terme – un budget structurellement équilibré d'ici à 2015 – une fois le déficit excessif corrigé.
            Le Royaume de Danemark est destinataire de la présente recommandation.
            Fait à Bruxelles, le 15.6.2010
            Par le Conseil
            Le Président
            [1] JO L 209 du 2.8.1997, p. 6.
         HU
            (...PICT...)|EURÓPAI BIZOTTSÁG|
            Brüsszel, 2010.6.15.
            SEC(2010) 744 végleges

            Ajánlás:
            A TANÁCS AJÁNLÁSA

            Dániának a túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről
            Ajánlás:
            A TANÁCS AJÁNLÁSA

            Dániának a túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről
            AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
            tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (7) bekezdésére,
            tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
            mivel:
            (1) A Szerződés 126. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt.
            (2) A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul.
            (3) A Stabilitási és Növekedési Paktum 2005-ös reformja a Paktum eredményességének és közgazdasági megalapozottságának fokozását és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának védelmét tűzte ki célul, továbbá azt, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás valamennyi szakaszában vegyék teljes mértékben figyelembe mindenekelőtt a gazdasági és költségvetési hátteret. A Stabilitási és Növekedési Paktum így támogatja azokat az állami intézkedéseket, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a költségvetés stabilitásának mihamarabbi visszaállítását célozzák.
            (4) A Tanács [2010. július 13-án] a Szerződés 126. cikke (6) bekezdésének megfelelően úgy határozott, hogy Dániában túlzott hiány áll fenn.
            (5) A Szerződés 126. cikke (7) bekezdésének és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi rendelet HL L 209., 1997.8.2., 6. o.   (amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része) 3. cikkének megfelelően a Tanácsnak ajánlásokat is kell tennie az érintett tagállamnak annak érdekében, hogy a túlzott hiányt egy meghatározott időszakon belül megszüntesse. Az ajánlásnak legfeljebb hathónapos határidőt kell megállapítania ahhoz, hogy az érintett tagállam eredményes lépéseket tegyen a túlzott hiány kiigazítása érdekében, valamint meg kell határoznia a túlzott hiány kiigazításának határidejét, amelyet a túlzott hiány megállapítását követő évben kell teljesíteni, hacsak nem állnak fenn különleges körülmények. Annak megállapítására, hogy fennállnak-e különleges körülmények, figyelembe kell venni az 1467/97/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott „érdemleges tényezőket”. A túlzott hiány megszüntetéséről szóló ajánlásban továbbá a Tanácsnak kérnie kell, hogy a tagállam irányadó szinten évente legalább a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékben javítsa a strukturális, vagyis a ciklikus hatásoktól megtisztított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleget.[1]
            HL L 209., 1997.8.2., 6. o.
            (6) Dánia esetében fennállnak azok a különleges körülmények, amelyek a Stabilitási és Növekedési Paktum 2005-ös reformja óta lehetővé teszik a túlzott hiány esetén követendő eljárás rugalmasabb alkalmazását. A 2009. évi visszaesés mindenekelőtt a magánfogyasztás, a beruházások és az export hirtelen csökkenését tükrözte, ami a pénzügyi válság és a globális recesszió, elsősorban a fő kereskedelmi partnerek (Németország, az Egyesült Királyság, Svédország és Norvégia) lanyhuló keresletének a következménye. A 2010. évi hiány a gazdasági visszaesésre, és a dán hatóságok által az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban hozott ösztönző intézkedésekre vezethető vissza. A különleges körülmények fennállása feljogosítja a Tanácsot arra, hogy a túlzott hiány középtávú keretben történő megszüntetését engedélyezze.
            (7) A túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében tett 2010. áprilisi bejelentés szerint a 2010. évi tervezett államháztartási hiány Dániában – a gazdasági visszaesés és a konvergenciaprogram 2010. februári változatában részletezett gazdaságélénkítési terv költségvetési hatásának figyelembevételével – eléri a GDP 5,4 %-át. A Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány – változatlan politikát feltételezve – a GDP 2009. évi 2,7 %-áról 2010-ben 5,5 %-ra szélesedik, majd 2011-ben a GDP 4,9 %-ára csökken. Ez a feltételezés nem veszi figyelembe a kormány által 2010. május 25-én bejelentett, 2011-re vonatkozó konszolidációs intézkedéseket, illetve azokat az intézkedéseket, amelyeket még nem részleteztek kellő mértékben. A 2009 előtt elért többletet kihasználva Dánia 2009-ben a GDP 2,2 %-át, 2010-ben pedig 1,3 %-át kitevő összegű költségvetési ösztönző intézkedéseket fogadott el az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban. Az élénkülést célzó intézkedések megoszlanak a tartós adócsökkentés és az átmeneti állami beruházási intézkedések között.
            (8) Tekintettel a különleges körülményekre és az európai gazdaságélénkítési tervre, átlagos éves költségvetési erőfeszítést ajánlott végrehajtani. A költségvetési erőfeszítésnek figyelembe kell vennie a fiskális politikai célok eléréséhez szükséges összes tényezőt, kezdve az államháztartási hiány és az államadósság szintjével, de más mutatókat is figyelembe véve, ilyen lehet például a folyó fizetési mérleg egyenlege, a pénzügyi szektor függő kötelezettségeinek szintje, a kamatszolgálat, a kockázati felárak, valamint az elöregedéssel kapcsolatos kiadások középtávon várható alakulása. Az átlagos éves költségvetési erőfeszítés számításakor a Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzésében szereplő 2011. évi hiányt tekintik kiindulási pontnak. A nominális hiányra vonatkozóan megállapított 3 %-os cél határidőre való eléréséhez szükséges teljes költségvetési erőfeszítés kiszámításakor feltételezik továbbá, hogy a kibocsátási rés 2015-ig fokozatosan bezárul.
            (9) Ennek ismeretében indokolt a túlzott hiány kiigazítását középtávú keretben – 2013-ra kitűzött határidővel – megcélozni. Tekintettel arra, hogy nincsenek nagyobb gazdasági egyensúlytalanságok, a hiteles és fenntartható kiigazítási pálya érdekében a dán hatóságoknak mindenekelőtt a tervezetteknek megfelelően kell végrehajtaniuk 2010-ben a költségvetési intézkedéseket, és a 2011–2013 közötti időszakban a GDP 0,5 %-át kitevő átlagos éves strukturális kiigazítást kell biztosítaniuk;   a konjunkturális feltételek figyelembevételével meg kell határozniuk a túlzott hiány 2013-ig történő megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket, és a jelenleg vártnál kedvezőbb gazdasági vagy költségvetési feltételek esetén fel kell gyorsítaniuk a hiány csökkentését.
            (10) Ahogy a költségvetési eredmények is jelzik, Dániának előnyére vált a viszonylag erős költségvetési keret, amelyre a széles lefedettség, az átláthatóság és a költségvetési szabályok láthatósága jellemző. Az államháztartás a fogyasztási kiadások terén azonban hajlamos volt a célok túllépésére. A gazdasági szankciókat is magukban foglaló közelmúltbeli kezdeményezések fokozottan ösztönözhetik az önkormányzatokat a meghatározott célok betartására. 2002 óta a dán adópolitika középpontjában az adóbefagyasztás áll, amelynek értelmében a közvetlen és a közvetett adók nem emelkedhetnek. Az adóbefagyasztás nem állt a 2009-ben végrehajtott jelentős adóreform útjába, annak szigorú betartása ugyanakkor nehézkessé teheti a további kiigazítások végrehajtását.
            (11) A dán hatóságok által 2010. áprilisban bejelentett adatok alapján a bruttó államadósság 2009-ben a GDP 41,6 %-a volt és a tervek szerint 2010-ben 45,1 %-ra növekszik. A Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése szerint változatlan politikát feltételezve az adósság aránya 2010-ben várhatóan a GDP 46 %-ára növekszik, majd 2011-ben tovább emelkedik a GDP 49,5 %-ára, de még mindig a 60%-os referenciaérték alatt marad.
            (12) A túlzott hiány esetén követendő eljárás alatti fokozott felügyelet érdekében rendszeresen és kellő időben nyomon kell követni a költségvetési konszolidációs stratégia végrehajtásában elért előrehaladást. Ezzel összefüggésben célszerű lenne, ha Dánia következő aktualizált konvergenciaprogramjaiban külön fejezetet szentelne ennek a témának.
            (13) A Tanács véleménye szerint a költségvetés konszolidálására tett intézkedéseknek általánosságban véve tartós javulást kell biztosítaniuk az államháztartás egyenlegében, miközben az államháztartás színvonalának növelésére és a gazdaság növekedési potenciáljának erősítésére irányulnak.
            ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST :
            (1) Elismerve, hogy Dánia 2010. évi költségvetési egyenlege egyfelől a visszaesésre megfelelő választ jelentő és az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban levő, 2009-ben a GDP 2,2%-át, 2010-ben pedig a GDP 1,3 %-át kitevő összegű intézkedésekre, másfelől az automatikus stabilizátorok beavatkozástól mentes működésére vezethető vissza, a dán hatóságoknak a lehető leggyorsabban, legkésőbb 2013-ig meg kell szüntetniük a jelenleg fennálló túlzott hiányt.
            (2) A dán hatóságoknak középtávú intézkedésekkel hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá kell csökkenteniük az államháztartási hiányt. A dán hatóságoknak ezért:
            (a) A konvergenciaprogram legújabb aktualizált változatában előirányzottaknak megfelelően kell végrehajtaniuk a költségvetési intézkedéseket 2010-ben, és 2011-ben meg kell kezdeniük a konszolidációt, hogy a hiány 2013-ig a referenciaérték alá csökkenjen.
            (b) A 2011–2013 közötti időszakban legalább a GDP 0,5 %-ának megfelelő átlagos éves költségvetési erőfeszítést kell biztosítaniuk.
            (c) A konjunkturális feltételek figyelembevételével meg kell határozniuk és következetesen végre kell hajtaniuk a túlzott hiány 2013-ig történő megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket, és a jelenleg vártnál kedvezőbb gazdasági vagy költségvetési feltételek esetén fel kell gyorsítaniuk a hiány csökkentését.
            (3) A Tanács a dán kormány számára az eredményes intézkedések megtételének, valamint a túlzott hiány megszüntetése irányába tett előrelépéshez szükséges intézkedések meghatározásának határidejeként [2011. január 13-át] tűzi ki. Az intézkedések eredményességének értékelése figyelembe fogja venni a Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzésében levő gazdasági kilátásokhoz képest kialakult fejleményeket.
            A dán hatóságoknak a túlzott hiány esetén követendő eljárás megszüntetéséig konvergenciaprogramjuk következő aktualizált változataiban külön fejezetben kell tárgyalniuk az említett ajánlások végrehajtása terén tett előrelépést.
            Emellett a Tanács hangsúlyozza a középtávú célkitűzés elérésének fontosságát a gazdasági visszaesések megfelelő költségvetési kezelése szempontjából. Ezért a Tanács felkéri a dán hatóságokat arra, hogy a túlzott hiány megszüntetése után biztosítsák a középtávú célkitűzés –  2015-re strukturálisan kiegyensúlyozott költségvetés elérése  – irányába mutató költségvetési konszolidáció fenntartását.
            Ennek az ajánlásnak a Dán Királyság a címzettje.
            Kelt Brüsszelben,
            a Tanács részéről
            az elnök […]
            [1] HL L 209., 1997.8.2., 6. o.
         IT
            (...PICT...)|COMMISSIONE EUROPEA|
            Bruxelles, 15.6.2010
            SEC(2010) 744 definitivo

            Raccomandazione di
            RACCOMANDAZIONE DEL CONSIGLIO

            intesa a far cessare la situazione di disavanzo pubblico eccessivo in Danimarca
            Raccomandazione di
            RACCOMANDAZIONE DEL CONSIGLIO

            intesa a far cessare la situazione di disavanzo pubblico eccessivo in Danimarca
            IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
            visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea e in particolare l'articolo 126, paragrafo 7,
            vista la raccomandazione della Commissione europea,
            considerando quanto segue:
            (1) A norma dell'articolo 126 del trattato, gli Stati membri devono evitare disavanzi pubblici eccessivi.
            (2) Il patto di stabilità e crescita si fonda sull'obiettivo di finanze pubbliche sane come mezzo per rafforzare le condizioni per la stabilità dei prezzi e per una crescita forte e sostenibile che favorisca la creazione di posti di lavoro.
            (3) Con la riforma del 2005 si è cercato di migliorare l'efficacia e i fondamenti economici del patto di stabilità e crescita, salvaguardando nel contempo la sostenibilità delle finanze pubbliche a lungo termine. La riforma mirava ad assicurare in particolare che le condizioni economiche e di bilancio venissero sempre prese pienamente in considerazione in tutte le fasi della procedura per i disavanzi eccessivi. Il patto di stabilità e crescita costituisce pertanto il quadro a sostegno delle politiche attuate dai governi per tornare rapidamente a posizioni di bilancio sane, tenendo conto della situazione economica.
            (4) Il [13 luglio 2010] il Consiglio ha deciso, conformemente all'articolo 126, paragrafo 6, del trattato, che in Danimarca esiste un disavanzo eccessivo.
            (5) Conformemente all'articolo 126, paragrafo 7, del trattato e all'articolo 3 del regolamento (CE) n. 1467/97 del Consiglio per l'accelerazione e il chiarimento delle modalità di attuazione della procedura per i disavanzi eccessivi GU L 209 del 2.8.1997, pag. 6.   (che è parte del patto di stabilità e crescita), il Consiglio è tenuto a formulare raccomandazioni allo Stato membro interessato al fine di far cessare la situazione di disavanzo eccessivo entro un determinato periodo. La raccomandazione deve stabilire un termine massimo di sei mesi, entro il quale lo Stato membro interessato è tenuto a darvi seguito effettivo al fine di correggere il disavanzo eccessivo, nonché un termine per la correzione del disavanzo eccessivo, correzione che deve essere completata nell’anno successivo alla constatazione del disavanzo stesso, salvo circostanze particolari. Nel decidere se esistano circostanze particolari, occorre tener conto dei "fattori significativi" di cui all'articolo 2, paragrafo 3, del regolamento (CE) n. 1467/97. Inoltre, nella raccomandazione per correggere il disavanzo eccessivo il Consiglio dovrebbe chiedere il conseguimento di un miglioramento minimo annuo pari allo 0,5% del PIL come parametro di riferimento del saldo strutturale, ossia del saldo corretto per il ciclo al netto di misure una tantum e di altre misure temporanee.[1]
            GU L 209 del 2.8.1997, pag. 6.
            (6) Si ritiene che in Danimarca esistano circostanze particolari che sono rilevanti ai fini della maggiore flessibilità nell'applicazione della procedura per i disavanzi eccessivi introdotta con la riforma del 2005 del patto di stabilità e crescita. Specificamente, la recessione del 2009 rispecchia il calo improvviso dei consumi privati, degli investimenti e delle esportazioni dovuto alla crisi finanziaria e alla recessione mondiale, in particolare al crollo della domanda proveniente dai principali partner commerciali (Germania, Regno Unito, Svezia e Norvegia). Il disavanzo del 2010 è stato determinato dalla grave recessione economica e dalle misure di stimolo adottate dalle autorità danesi in linea con il piano europeo di ripresa economica.   L'esistenza di circostanze particolari autorizza il Consiglio a consentire la correzione del disavanzo eccessivo a medio termine.
            (7) Secondo i dati comunicati nell'aprile 2010 nel quadro della procedura per i disavanzi eccessivi, il disavanzo pubblico in Danimarca dovrebbe raggiungere il 5,4% del PIL nel 2010, tenendo conto della recessione economica e dell'impatto sul bilancio del piano di ripresa economica precisato nell'aggiornamento del programma di convergenza del febbraio 2010. Secondo le previsioni della primavera 2010 dei servizi della Commissione, il disavanzo salirà dal 2,7% del PIL nel 2009 al 5,5% del PIL nel 2010, per poi scendere al 4,9% del PIL nel 2011, nell'ipotesi di politiche invariate. Questa ipotesi non tiene conto delle misure di risanamento per il 2011, annunciate dal governo il 25 maggio 2010, né di misure ancora non sufficientemente specificate. Grazie agli avanzi di bilancio precedenti al 2009, la Danimarca, in linea con il piano europeo di ripresa economica, ha adottato misure di stimolo equivalenti al 2,2% del PIL nel 2009 e all'1,3% nel 2010. Le misure di ripresa consistono in parte in riduzioni fiscali permanenti e in parte in investimenti pubblici temporanei.
            (8) Considerate le circostanze particolari e il quadro del piano europeo di ripresa economica, si raccomanda uno sforzo di bilancio medio annuo. Tale sforzo dovrebbe tenere conto di tutti i fattori significativi per il raggiungimento degli obiettivi della politica di bilancio, come il livello del disavanzo pubblico e del debito lordo, nonché di altri indici, quali la situazione della bilancia delle partite correnti, il livello delle sopravvenienze passive del settore finanziario, i pagamenti di interessi, i premi di rischio e la prevista modifica a medio termine della spesa connessa all'invecchiamento della popolazione. Nel calcolo dello sforzo di bilancio medio annuo, si prende come punto di partenza il disavanzo del 2011 indicato nelle previsioni della primavera 2010 dei servizi della Commissione. Lo sforzo di bilancio complessivo necessario per conseguire l'obiettivo di un disavanzo nominale del 3% entro il termine fissato viene quindi calcolato ipotizzando un riassorbimento graduale del divario tra prodotto effettivo e prodotto potenziale entro il 2015.
            (9) In questo contesto è appropriato considerare la correzione del disavanzo eccessivo in una prospettiva a medio termine con un termine per la correzione fissato al 2013. In particolare, tenendo conto dell'assenza di gravi squilibri economici, affinché il percorso di aggiustamento sia credibile e sostenibile le autorità danesi devono attuare le misure di bilancio previste nel 2010 e assicurare un aggiustamento strutturale medio annuo di ½ punto percentuale del PIL nel periodo 2011-2013, precisare le misure necessarie per conseguire la correzione del disavanzo eccessivo entro il 2013, condizioni cicliche permettendo, e accelerare la riduzione del disavanzo in caso di miglioramento più rapido di quanto si preveda attualmente delle condizioni economiche o di bilancio.
            (10) Come testimoniato dai bilanci precedenti, la Danimarca ha beneficiato di un quadro di bilancio relativamente solido, soprattutto grazie alla sua vasta copertura nonché alla trasparenza e alla visibilità delle norme di bilancio. La spesa per i consumi pubblici tende, invece, ad essere superiore agli obiettivi. Iniziative recenti, che prevedono l'applicazione di sanzioni economiche, potrebbero rappresentare un incentivo per le amministrazioni comunali a rispettare gli obiettivi concordati. Dal 2002 la politica fiscale della Danimarca si incentra sul blocco dell'imposizione fiscale, in virtù del quale le imposte – dirette o indirette – non possono essere aumentate. Il blocco dell'imposizione fiscale non ha ostacolato un'importante riforma fiscale nel 2009, ma l'osservanza rigorosa di tale blocco può rendere difficili ulteriori correzioni.
            (11) Secondo i dati notificati dalle autorità della Danimarca nell'aprile del 2010, nel 2009 il debito pubblico lordo era pari al 41,6% del PIL e nel 2010 dovrebbe salire al 45,1% del PIL. Secondo le previsioni della primavera 2010 dei servizi della Commissione, nell'ipotesi di politiche invariate, il disavanzo salirà al 46% del PIL nel 2010 e al 49,5% del PIL nel 2011, mantenendosi al di sotto del valore di riferimento del 60%.
            (12) Una sorveglianza più rigorosa nel quadro della procedura per i disavanzi eccessivi richiederà un controllo regolare e tempestivo dei progressi compiuti nell'attuazione della strategia di risanamento del bilancio. In questo contesto, può essere utile dedicare a tale argomento un capitolo separato nei prossimi aggiornamenti del programma di convergenza della Danimarca.
            (13) In generale, secondo il Consiglio, le misure di risanamento del bilancio dovrebbero permettere un miglioramento duraturo del saldo delle amministrazioni pubbliche ed essere nel contempo indirizzate a migliorare la qualità delle finanze pubbliche nonché a rafforzare il potenziale di crescita dell'economia.
            HA ADOTTATO LA PRESENTE RACCOMANDAZIONE:
            (1) Riconoscendo che la posizione di bilancio della Danimarca nel 2010 è il risultato di misure equivalenti al 2,2% del PIL nel 2009 e all'1,3% nel 2010 – che costituiscono una risposta adeguata alla crisi in linea con il piano europeo di ripresa economica – nonché del libero gioco degli stabilizzatori automatici, è opportuno che le autorità danesi mettano fine all'attuale situazione di disavanzo eccessivo quanto più rapidamente possibile, ed in ogni caso entro il 2013.
            (1) Le autorità danesi dovrebbero riportare il disavanzo delle amministrazioni pubbliche al di sotto del 3% del PIL in modo credibile e sostenibile mediante l'adozione di misure in una prospettiva di medio termine. A tal fine le autorità danesi dovrebbero specificamente:
            (a) attuare le misure di bilancio nel 2010, come previsto nell'ultimo aggiornamento del programma di convergenza, ed avviare il risanamento nel 2011, in modo da riportare il disavanzo al di sotto del valore di riferimento entro il 2013;
            (b) garantire uno sforzo di bilancio medio annuo pari almeno a ½ punto percentuale del PIL nel periodo 2011-2013;
            (c) specificare e attuare rigorosamente le misure necessarie per realizzare la correzione del disavanzo eccessivo entro il 2013, se le condizioni cicliche lo consentiranno, e accelerare la riduzione del disavanzo se le condizioni economiche o di bilancio risulteranno migliori del previsto.
            (2) Il Consiglio fissa il termine del [13 gennaio 2011] entro il quale il governo danese deve dare seguito effettivo e specificare i provvedimenti necessari per progredire verso la correzione del disavanzo eccessivo. Per valutare l'efficacia delle misure si terrà conto degli sviluppi economici rispetto alle prospettive economiche contenute nelle previsioni dei servizi della Commissione della primavera 2010.
            Le autorità danesi sono invitate a riferire in merito ai progressi realizzati nell'attuazione delle presenti raccomandazioni in un capitolo separato degli aggiornamenti dei programmi di convergenza fino alla sospensione della procedura per i disavanzi eccessivi.
            Il Consiglio sottolinea inoltre l’importanza di conseguire l’obiettivo a medio termine per fronteggiare adeguatamente – a livello di bilancio – i periodi di recessione economica. Invita pertanto le autorità danesi ad assicurare che il risanamento di bilancio verso l'obiettivo a medio termine per la posizione di bilancio, ossia un saldo strutturale in pareggio entro il 2015, prosegua anche dopo la correzione del disavanzo eccessivo.
            Il Regno di Danimarca è destinatario della presente raccomandazione.
            Fatto a Bruxelles, il
            Per il Consiglio
            Il presidente […]
            [1] GU L 209 del 2.8.1997, pag. 6.
         NL
            (...PICT...)|EUROPESE COMMISSIE|
            Brussel, 15.6.2010
            SEC(2010) 744 definitief

            Aanbeveling voor een
            AANBEVELING VAN DE RAAD

            om het buitensporige overheidstekort in Denemarken te verhelpen
            Aanbeveling voor een
            AANBEVELING VAN DE RAAD

            om het buitensporige overheidstekort in Denemarken te verhelpen
            DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
            Gelet op het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie, en met name op artikel 126, lid 7,
            Gezien de aanbeveling van de Europese Commissie,
            Overwegende hetgeen volgt:
            (1) Overeenkomstig artikel 126 van het Verdrag dienen de lidstaten buitensporige overheidstekorten te vermijden.
            (2) Het stabiliteits- en groeipact is gebaseerd op de doelstelling van deugdelijke openbare financiën als middel om de voorwaarden voor prijsstabiliteit en voor een tot werkgelegenheidsschepping leidende sterke duurzame groei te verbeteren.
            (3) De hervorming in 2005 van het stabiliteits- en groeipact was bedoeld om de doeltreffendheid en de economische onderbouwing van het pact te versterken en tevens de houdbaarheid van de openbare financiën op lange termijn te waarborgen. Deze hervorming moest ervoor zorgen dat bij alle stappen in de BTP met name de economische en budgettaire achtergrond ten volle in aanmerking werd genomen. Op deze wijze verschaft het stabiliteits- en groeipact een kader dat, met inachtneming van de economische situatie, het overheidsstreven naar een spoedige terugkeer naar solide begrotingssituaties ondersteunt.
            (4) De Raad heeft overeenkomstig artikel 126, lid 6, van het Verdrag op [13 juli 2010] besloten dat er in Denemarken een buitensporig tekort bestaat.
            (5) Overeenkomstig artikel 126, lid 7, van het Verdrag en artikel 3 van Verordening (EG) nr. 1467/97 van de Raad over de bespoediging en verduidelijking van de tenuitvoerlegging van de procedure bij buitensporige tekorten PB L 209 van 2.8.1997, blz. 6.   (die deel uitmaakt van het stabiliteits- en groeipact) dient de Raad ook aanbevelingen te richten tot de betrokken lidstaat opdat deze binnen een bepaalde termijn een einde maakt aan de buitensporigtekortsituatie. In de aanbeveling moet een termijn van ten hoogste zes maanden worden bepaald waarbinnen de betrokken lidstaat doeltreffende actie moet ondernemen om het buitensporige tekort te corrigeren, alsook een termijn voor de correctie van het buitensporige tekort, dat, behoudens bijzondere omstandigheden, binnen het jaar nadat het is geconstateerd verholpen moet zijn. Bij het bepalen of er sprake is van bijzondere omstandigheden, moet rekening worden gehouden met "relevante factoren" zoals deze worden omschreven in artikel 2, lid 3, van Verordening (EG) nr. 1467/97. Voorts dient de Raad in een aanbeveling om een buitensporig tekort te verhelpen, te verzoeken om een minimale jaarlijkse verbetering van het structurele saldo, dat wil zeggen het conjunctuurgezuiverde saldo, ongerekend eenmalige en andere tijdelijke maatregelen, van ten minste 0,5% van het bbp als benchmark te realiseren.[1]
            PB L 209 van 2.8.1997, blz. 6.
            (6) In het geval van Denemarken worden er bijzondere omstandigheden geacht te bestaan die relevant zijn voor de flexibelere toepassing van de BTP na de hervorming van het stabiliteits- en groeipact in 2005. Zo was de recessie in 2009 toe te schrijven aan de abrupte daling van de particuliere consumptie, de investeringen en de uitvoer als gevolg van de financiële crisis en de mondiale recessie, en met name aan de vraaguitval bij de voornaamste handelspartners (Duitsland, het Verenigd Koninkrijk, Zweden en Noorwegen). Het tekort over 2010 is een gevolg van zowel de economische inzinking als de stimuleringsmaatregelen die de Deense autoriteiten conform het Europees economisch herstelplan hebben genomen.   Gezien het bestaan van bijzondere omstandigheden is de Raad gemachtigd een correctie van het buitensporige tekort binnen een middellangetermijnkader toe te staan.
            (7) Volgens de BTP-kennisgeving van april 2010 zal het overheidstekort in Denemarken in 2010 5,4% van het bbp bedragen, waarbij rekening is gehouden met de economische neergang en het begrotingseffect van het economisch herstelplan dat in de actualisering van het convergentieprogramma van februari 2010 is uitgewerkt. Volgens de voorjaarsprognoses 2010 van de diensten van de Commissie zal het overheidstekort bij ongewijzigd beleid oplopen van 2,7% van het bbp in 2009 naar 5,5% van het bbp in 2010 en daarna weer teruglopen tot 4,9% van het bbp in 2011. Daarbij is geen rekening gehouden met de consolidatiemaatregelen voor 2011 die de regering op 25 mei 2010 heeft aangekondigd, en evenmin met maatregelen die nog niet voldoende zijn uitgewerkt. Dankzij de begrotingsoverschotten van vóór 2009 verkeerde Denemarken in de positie om conform het Europees economisch herstelplan budgettaire stimuleringsmaatregelen ter grootte van 2,2% van het bbp in 2009 en 1,3% in 2010 vast te stellen. De herstelmaatregelen bestaan uit permanente belastingverlagingen en tijdelijke overheidsinvesteringen.
            (8) Gezien de bijzondere omstandigheden en het Europees economisch herstelplan wordt een gemiddelde jaarlijkse begrotingsinspanning aanbevolen. Daarbij moet rekening worden gehouden met alle factoren die relevant zijn voor de verwezenlijking van de doelstellingen van het begrotingsbeleid, om te beginnen de omvang van het overheidstekort en de brutoschuld, en daarnaast andere indicatoren, zoals de stand van de lopende rekening, de omvang van de voorwaardelijke verplichtingen ten aanzien van de financiële sector, rentebetalingen, risicopremies en de verwachte verandering in de leeftijdsgerelateerde uitgaven op middellange termijn. Bij de berekening van de gemiddelde jaarlijkse begrotingsinspanning wordt het in de voorjaarsprognoses 2010 van de diensten van de Commissie voorziene tekort voor 2011 als uitgangspunt gehanteerd. Vervolgens is berekend welke totale begrotingsinspanning nodig is om de nominale tekortdoelstelling van 3% binnen de gestelde termijn te realiseren, als wordt aangenomen dat de output gap geleidelijk afneemt en in 2015 is verdwenen.
            (9) Tegen deze achtergrond is het raadzaam het corrigeren van het buitensporige tekort in een middellangetermijnkader te zien, met 2013 als uiterste termijn voor de correctie. Met name gelet op het feit dat er geen sprake is van omvangrijke economische onevenwichtigheden, moeten de Deense autoriteiten, opdat het aanpassingstraject geloofwaardig en houdbaar is, de begrotingsmaatregelen in 2010 volgens plan ten uitvoer leggen en in de periode 2011-2013 een gemiddelde jaarlijkse structurele aanpassing van een ½% van het bbp realiseren,   de maatregelen specificeren die nodig zijn om het buitensporige tekort in 2013 te corrigeren als het conjunctuurklimaat dit mogelijk maakt, en het tekort sneller terugdringen indien de economische of budgettaire omstandigheden gunstiger uitvallen dan thans wordt verwacht.
            (10) Zoals blijkt uit zijn budgettaire staat van dienst heeft Denemarken baat gehad bij een betrekkelijk sterk begrotingskader, dat opvalt door zijn grote bereik en de transparantie en zichtbaarheid van de begrotingsregels. De consumptieve overheidsbestedingen hebben echter meer dan eens de streefcijfers overschreden. Recente initiatieven om in economische sancties te voorzien, zouden voor de gemeenten een extra stimulans kunnen betekenen om zich aan de overeengekomen streefcijfers te houden. Sinds 2002 geldt er in Denemarken een belastingstop, waarbij noch de indirecte, noch de directe belastingen verhoogd mogen worden. De belastingstop heeft geen beletsel gevormd voor een grote belastinghervorming in 2009, maar een strikte naleving van de belastingstop zou verdere aanpassingen kunnen bemoeilijken.
            (11) Volgens gegevens die de Deense autoriteiten in april 2010 hebben meegedeeld, bedroeg de bruto overheidsschuld in 2009 41,6% van het bbp en zal deze stijgen tot 45,1% van het bbp in 2010. Volgens de voorjaarsprognoses 2010 van de diensten van de Commissie, waarbij is aangenomen dat het beleid ongewijzigd blijft, stijgt de schuld tot 46% van het bbp in 2010 en loopt deze in 2011 verder op tot 49,5% van het bbp, waarmee de schuld dus onder de referentiewaarde van 60% van het bbp blijft.
            (12) Om beter toezicht te kunnen uitoefenen in het kader van de BTP, zal regelmatig en tijdig moeten worden gecontroleerd welke vorderingen zijn gemaakt bij de tenuitvoerlegging van de budgettaire consolidatiestrategie. Daarom zou daaraan in de komende actualiseringen van het Deense convergentieprogramma een apart hoofdstuk kunnen en moeten worden gewijd.
            (13) In het algemeen moeten de maatregelen ter consolidering van de begroting naar het oordeel van de Raad een duurzame verbetering van het overheidssaldo teweegbrengen en er tegelijkertijd op gericht zijn de kwaliteit van de openbare financiën te bevorderen en het groeipotentieel van de economie te versterken,
            BEVEELT AAN :
            (1) Aangezien de Deense begrotingssituatie in 2010 het gevolg is van maatregelen ter grootte van 2,2% van het bbp in 2009 en 1,3% in 2010, die een passende reactie vormen op de neergang en die aansloten bij de beginselen van het Europees economisch herstelplan, en ook een gevolg is van de onbelemmerde werking van automatische stabilisatoren, maken de Deense autoriteiten zo spoedig mogelijk, doch uiterlijk in 2013 een einde aan de thans bestaande buitensporigtekortsituatie.
            (2) De Deense autoriteiten dringen het overheidstekort op geloofwaardige en duurzame wijze terug tot onder de 3% van het bbp door maatregelen binnen een middellangetermijnkader te nemen. Daartoe wordt van de Deense autoriteiten in het bijzonder het volgende verwacht:
            (a) zij voeren de begrotingsmaatregelen in 2010 conform de meest recente actualisering van het convergentieprogramma uit en gaan in 2011 over tot consolidatie teneinde het tekort in 2013 terug te dringen tot onder de referentiewaarde;
            (b) zij zorgen voor een gemiddelde jaarlijkse begrotingsinspanning van ten minste een ½% van het bbp in de periode 2011-2013;
            (c) zij specificeren de maatregelen die nodig zijn om het buitensporige tekort in 2013 te corrigeren als het conjunctuurklimaat dit mogelijk maakt, leggen deze maatregelen strikt ten uitvoer en dringen het tekort sneller terug indien de economische of budgettaire omstandigheden gunstiger uitvallen dan thans wordt verwacht.
            (3) De Raad stelt [13 januari 2011] vast als uiterste datum waarop de Deense regering doeltreffende actie moet ondernemen en invulling moet geven aan de noodzakelijke maatregelen om de correctie van het buitensporige tekort naderbij te brengen. Bij de beoordeling van de doeltreffendheid van deze actie zal rekening worden gehouden met de economische ontwikkelingen die zich ten opzichte van de economische vooruitzichten in de voorjaarsprognoses 2010 van de diensten van de Commissie hebben voorgedaan.
            De Deense autoriteiten brengen, tot de beëindiging van de buitensporigtekortprocedure, in een apart hoofdstuk in de komende actualiseringen van het convergentieprogramma verslag uit over de vorderingen die bij de uitvoering van deze aanbevelingen zijn gemaakt.
            Voorts wijst de Raad op het belang van het bereiken van de middellangetermijndoelstelling (MTD) voor een passend begrotingsbeheer in tijden van economische neergang. Daarom verzoekt hij de Deense autoriteiten de budgettaire consolidatie na de correctie van het buitensporige tekort voort te zetten en af te koersen op de middellangetermijndoelstelling voor de begrotingssituatie, namelijk  een structureel sluitende begroting in 2015 .
            Deze aanbeveling is gericht tot het Koninkrijk Denemarken.
            Gedaan te Brussel, op
            Voor de Raad
            De voorzitter […]
            [1] PB L 209 van 2.8.1997, blz. 6.
         DA
            (...PICT...)|EUROPA-KOMMISSIONEN|
            Bruxelles, den 15.6.2010
            SEK(2010) 744 endelig

            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING

            med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Danmark til ophør
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING

            med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Danmark til ophør
            RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
            under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 126, stk. 7,
            under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen og
            ud fra følgende betragtninger:
            (1) I henhold til traktatens artikel 126 skal medlemsstaterne undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud.
            (2) Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og en stærk og vedblivende vækst, som fører til øget beskæftigelse.
            (3) I 2005 blev stabilitets- og vækstpagten ændret for at gøre den mere virkningsfuld og styrke dens økonomiske fundament samt sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Ændringen tjente til at sikre, at der især blev taget hensyn til hele den økonomiske og budgetmæssige situation i alle faser af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. På den måde bliver stabilitets- og vækstpagten en ramme, der kan benyttes som støtte for politiske initiativer, der hurtigt kan gøre de offentlige finanser sunde igen i en given økonomisk kontekst.
            (4) Rådet fastslog den [13. juli 2010] i overensstemmelse med traktatens artikel 126, stk. 6, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Danmark.
            (5) I henhold til traktatens artikel 126, stk. 7, og artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6.   (der indgår i stabilitets- og vækstpagten) skal Rådet også rette henstillinger til den pågældende medlemsstat med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør inden for en given frist. I henstillingen skal der fastsættes en frist på højst seks måneder for den pågældende medlemsstats iværksættelse af virkningsfulde foranstaltninger til korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud samt en frist for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, som bør være gennemført i året efter, at det er konstateret, medmindre der foreligger særlige omstændigheder. Ved afgørelsen af, om der foreligger særlige omstændigheder, skal der tages hensyn til "relevante forhold" som præciseret i artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1467/97. Henstillingen skal endvidere indeholde en opfordring til medlemsstaten om at opnå en årlig forbedring af den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på som benchmark mindst 0,5 % af BNP.[1]
            EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6.
            (6) I Danmarks tilfælde anses der at foreligge særlige omstændigheder, der er relevante for den mere fleksible anvendelse af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud siden ændringen af stabilitets- og vækstpagten i 2005. Recessionen in 2009 afspejlede navnlig det abrupte fald i det private forbrug, investeringer og eksporten som en udløber af finanskrisen og den globale recession, særlig det kraftige fald i efterspørgslen fra Danmarks største handelspartnere (Tyskland, Det Forenede Kongerige, Sverige og Norge). Underskuddet i 2010 er en konsekvens af både den økonomiske nedgang og de stimulerende foranstaltninger, som de danske myndigheder har truffet i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan.   Hvis der optræder særlige omstændigheder, kan Rådet tillade, at korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud sker på mellemlang sigt.
            (7) Ifølge indberetningen i april 2010 som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud forventes det offentlige underskud i Danmark at nå op på 5,4 % af BNP i 2010 som følge af den økonomiske nedgang og de finanspolitiske konsekvenser af den genopretningsplan, som er nærmere beskrevet i opdateringen af stabilitetsprogrammet fra februar 2010. Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2010 forventes det offentlige underskud at vokse fra 2,7 % af BNP i 2009 til 5,5 % af BNP i 2010 og derefter falde til 4,9 % af BNP med uændret politik. Denne antagelse tager ikke hensyn til de konsolideringsforanstaltninger for 2011, der blev bebudet af regeringen den 25. maj 2010, eller andre foranstaltninger, hvorom der endnu ikke foreligger tilstrækkeligt præcise. Ved at udnytte landets budgetoverskud forud for 2009 traf Danmark en række stimulerende foranstaltninger i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan svarende til 2,2 % af BNP i 2009 og 1,3 % af BNP i 2010. Genopretningsforanstaltningerne er fordelt på permanente skattenedsættelser og midlertidige offentlige investeringsforanstaltninger.
            (8) I betragtning af de særlige omstændigheder og den europæiske økonomiske genopretningsplan tilrådes det at fastsætte en gennemsnitlig årlig finanspolitisk indsats. Den finanspolitiske indsats bør tage hensyn til alle de faktorer, der er relevante for realiseringen af de finanspolitiske målsætninger, herunder størrelsen af det offentlige underskud og den offentlige bruttogæld samt andre indikatorer som f.eks. saldoen på de løbende poster, finanssektorens eventualforpligtelser, rentebetalinger, risikopræmier og den forventede ændring i de aldersrelaterede udgifter på mellemlang sigt. Ved beregningen af den gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats skal der tages udgangspunkt i 2011-underskuddet i henhold til Kommissionens prognose fra foråret 2010. Den samlede finanspolitiske indsats, der er nødvendig for at nå målet på 3 % for det nominelle underskud inden fristens udløb, beregnes derpå på basis af en antagelse om en gradvis lukning af outputgabet senest i 2015.
            (9) På denne baggrund er det rimeligt at se på korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud på mellemlang sigt og fastsætte 2013 som frist for korrektionen. Da der ikke forekommer større økonomiske uligevægte, vil en troværdig og holdbar tilpasningskurs navnlig kræve, at de danske myndigheder gennemfører de finanspolitiske foranstaltninger i 2010 som planlagt, sikrer en gennemsnitlig årlig strukturel tilpasning på ½ % af BNP i perioden 2010-2013, præciserer de foranstaltninger, som er nødvendige for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013, hvis konjunkturerne tillader det, og fremskynder nedbringelsen af underskuddet, hvis de økonomiske eller budgetmæssige forhold bliver gunstigere end forventet på nuværende tidspunkt.
            (10) Som det fremgår af landets hidtidige budgetresultater, har Danmark nydt godt af en forholdsvis stærk finanspolitisk ramme, som er bemærkelsesværdig ved dens brede dækning og dens klare og gennemsigtige finanspolitiske regler. Udgifterne til offentligt forbrug har imidlertid haft tendens til at overskride målene. En række nylige initiativer, herunder økonomiske sanktioner, kunne styrke kommunernes incitament til at overholde de aftalte mål. Siden 2002 har den danske skattepolitik bygget på et skattestop, der forhindrer inddrivelse af nye indirekte eller direkte skatter. Skattestoppet lagde ikke hindringer i vejen for en omfattende skattereform i 2009, men hvis skattestoppet overholdes strengt, kan det blive vanskeligt at foretage yderligere tilpasninger.
            (11) Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder indsendte i april 2010, udgjorde den offentlige bruttogæld 41,6 % af BNP i 2009, og den forventes at vokse til 45,1 % af BNP i 2010. I henhold til Kommissionens prognose fra foråret 2010 vil den offentlige gæld, under forudsætning af uændret politik, udgøre 46 % af BNP i 2010 og vokse yderligere til 49,5 % af BNP i 2011, hvilket dog stadig er under referenceværdien på 60 % af BNP.
            (12) En forstærket overvågning som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud vil kræve en regelmæssig og rettidig kontrol med de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af den finanspolitiske konsolideringsstrategi. I denne forbindelse kunne det være nyttigt at afsætte et særskilt kapitel til dette spørgsmål i de kommende opdateringer af Danmarks konvergensprogram.
            (13) Efter Rådets opfattelse bør budgetkonsolideringsforanstaltninger generelt sikre en vedvarende forbedring af den offentlige saldo, og de bør samtidig tilrettelægges på en sådan måde, at kvaliteten i de offentlige finanser forbedres, og økonomiens vækstpotentiale styrkes -
            VEDTAGET DENNE HENSTILLING:
            1) I erkendelse af, at Danmarks budgetstilling i 2010 er resultatet af dels foranstaltninger svarende til 2,2 % af BNP i 2009 og 1,3 % i 2010, som udgør en passende respons på nedgangen og er i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, dels de automatiske stabilisatorers frie spil, bør de danske myndigheder bringe den nuværende situation med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør hurtigst muligt og senest i 2012.
            2) De danske myndigheder bør bringe det offentlige underskud ned under 3 % af BNP på en troværdig og holdbar måde ved at træffe foranstaltninger på mellemlang sigt. Med henblik herpå bør de danske myndigheder specielt:
            a) gennemføre de finanspolitiske foranstaltninger i 2010 som planlagt i henhold til den seneste opdatering af landets konvergensprogram og indlede konsolideringen i 2011 med det formål at reducere underskuddet til under referenceværdien senest i 2013
            b) sikre, at der årligt gøres en finanspolitisk indsats svarende til mindst ½ % af BNP i perioden 2011-2013
            c) præcisere de foranstaltninger, der er nødvendige for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013, hvis konjunkturerne tillader det, og fremskynde nedbringelsen af underskuddet, hvis de økonomiske eller budgetmæssige vilkår bliver gunstigere end forventet på nuværende tidspunkt.
            3) Rådet fastsætter den [13. januar 2011] som frist for den danske regering til at tage virkningsfulde skridt og til at præcisere de foranstaltninger, der vil være nødvendige for at gøre fremskridt i retning af en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. Ved vurderingen af de virkningsfulde skridt vil der blive taget hensyn til den økonomiske udvikling sammenlignet med de økonomiske udsigter i Kommissionens prognose fra foråret 2010.
            De danske myndigheder bør redegøre for de fremskridt, de gør med implementeringen af disse henstillinger, i et særskilt kapitel i de kommende opdateringer af konvergensprogrammet indtil afslutningen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.
            Rådet fremhæver endvidere, at det er vigtigt at nå det mellemfristede mål af hensyn til en hensigtsmæssig forvaltning af finanspolitikken i økonomiske nedgangstider. Det opfordrer derfor de danske myndigheder til at sikre, at budgetkonsolideringen i retning af det mellemfristede mål for budgetstillingen, dvs. et budget, der strukturelt set er i balance senest i 2015, fastholdes efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud.
            Denne henstilling er rettet til Kongeriget Danmark.
            Udfærdiget i Bruxelles, den
            På Rådets vegne
            […] Formand
            [1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6.
         BG
            (...PICT...)|ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ|
            Брюксел, 15.6.2010
            SEC(2010)   744 окончателен

            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

            с оглед на прекратяването на съществуващия прекомерен държавен дефицит в Дания
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

            с оглед на прекратяването на съществуващия прекомерен държавен дефицит в Дания
            СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
            като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 126, параграф 7 от него,
            като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
            като има предвид, че:
            (1) Съгласно член 126 от Договора държавите-членки трябва да избягват прекомерния държавен дефицит.
            (2) Пактът за стабилност и растеж се основава на целта за осигуряване на стабилни публични финанси като средство за укрепване на предпоставките за ценова стабилност и висок и устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост.
            (3) Реформата на Пакта за стабилност и растеж от 2005 г. имаше за цел да се увеличи ефективността му и да се заздрави икономическата му основа, както и да се запази устойчивостта на публичните финанси в дългосрочен план. По-специално, тя имаше за цел да гарантира, че икономическите и бюджетните условия са взети предвид изцяло на всеки етап от ППД. По този начин Пактът за стабилност и растеж осигурява рамката на държавните политики за бързо възстановяване на стабилното състояние на бюджета, като в същото време се отчита икономическата ситуация.
            (4) На [13 юли 2010 г.] Съветът реши съгласно член 126, параграф 6 от Договора, че в Дания е налице прекомерен дефицит.
            (5) Съгласно член 126, параграф 7 от Договора и член 3 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6.  , който е част от Пакта за стабилност и растеж, Съветът следва да отправи препоръки до съответната държава-членка с цел прекратяване на съществуващия прекомерен дефицит в рамките на определен срок. В препоръката следва да се определи краен срок от най-много шест месеца за предприемане на ефективни действия от страна на съответната държава-членка за коригиране на прекомерния дефицит, както и краен срок за прекратяването на прекомерния дефицит, който следва да приключи в годината след неговото установяване, освен при наличието на особени обстоятелства. Когато се взема решение дали са налице особени обстоятелства, следва да бъдат взети под внимание „значимите фактори“, посочени в член 2, параграф 3 от Регламент (EО) № 1467/97. Освен това Съветът следва да изисква в препоръката за коригирането на прекомерния дефицит постигането на минимално годишно подобрение на структурното салдо (т.е. салдото, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки) от поне 0,5 % от БВП.[1]
            OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6.
            (6) По отношение на Дания се смята, че са налице особени обстоятелства, които са от значение за по-голямата гъвкавост в прилагането на ППД, въведена с реформата на Пакта за стабилност и растеж от 2005 г. Рецесията през 2009 г. отразяваше по-специално резкия спад в частното потребление, инвестициите и износа вследствие на финансовата криза и на глобалната рецесия, и особено спада в търсенето от страна на основните търговски партньори (Германия, Обединеното кралство, Швеция и Норвегия). Дефицитът през 2010 г. се дължи както на забавянето на икономическия растеж, така и на мерките за стимулиране на икономиката, предприети от датските власти в съответствие с ЕПИВ.   Наличието на особени обстоятелства дава право на Съвета да позволи коригирането на прекомерния дефицит да бъде извършено в средносрочен план.
            (7) Съгласно уведомлението във връзка с ППД от април 2010 г. се очаква дефицитът на консолидирания държавен бюджет на Дания да достигне 5,4 % от БВП през 2010 г., като се отчитат икономическият спад и фискалното въздействие на плана за икономическо възстановяване, описан по-подробно в актуализацията на конвергентната програма от февруари 2010 г. В прогнозите на службите на Комисията от пролетта на 2010 г. се предвижда държавният дефицит да нарасне от 2,7 % от БВП през 2009 г. на 5,5 % от БВП през 2010 г. и да спадне на 4,9 % от БВП през 2011 г., при условие че политиката остане непроменена. При това предположение не се вземат предвид мерките за консолидация през 2011 г., обявени от правителството на 25 май 2010 г., нито мерките, които все още не са достатъчно конкретизирани. Възползвайки се от бюджетните излишъци преди 2009 г., Дания прие мерки за фискално стимулиране в съответствие с ЕПИВ, достигащи 2,2 % от БВП през 2009 г. и 1,3 % през 2010 г. Мерките за възстановяване са разпределени между постоянни намаления на данъците и временни мерки в областта на публичните инвестиции.
            (8) Предвид на особените обстоятелства и рамката на ЕПИВ се препоръчва средногодишна фискална корекция. Последната се оценява въз основа на всички съществени фактори за постигането на целите на фискалната политика, като се започне от нивото на дефицита на консолидирания държавен бюджет и на брутния дълг и се отчетат и други показатели като състоянието на текущата сметка, нивото на условните задължения на финансовия сектор, лихвените плащания, рисковите премии и очакваната промяна в средносрочните разходи, свързани със застаряването на населението. Дефицитът за 2011 г., посочен в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2010 г., се приема като отправна точка при изчисляването на средногодишната фискална корекция. След това съвкупната фискална корекция, необходима за постигането на целта за номинален дефицит от 3 % до края на срока, се изчислява при допускането, че разликата между фактическия и потенциалния БВП ще бъде постепенно преодоляна до 2015 г.
            (9) На този фон е целесъобразно да се очаква прекратяване на прекомерния дефицит в средносрочен план, като крайният срок за прекратяването е 2013 г. По-специално, с оглед на липсата на съществени икономически дисбаланси, за постигането на надеждна и устойчива корекция датските власти ще трябва да приложат фискалните мерки през 2010 г., както е предвидено, и да осигурят средногодишна структурна корекция в размер на ½ % от БВП през периода 2011—2013 г.,   да конкретизират мерките, необходими за постигане на корекцията на прекомерния дефицит до 2013 г., ако цикличните условия позволяват това, и да ускорят намаляването на дефицита, ако икономическите или бюджетните условия се окажат по-благоприятни, отколкото се очаква в момента.
            (10) Както е видно от досегашната практика на Дания в бюджетната област, страната извлича полза от сравнително стабилната фискална рамка, известна с широкообхватността си, както и с прозрачността и проследяемостта на фискалните си правила. Все пак разходите за потребление по консолидирания държавен бюджет проявиха склонност към надхвърляне на целевите равнища. Неотдавнашните инициативи, включващи икономически санкции, биха могли да засилят стимулите за общините да се придържат към съгласуваните цели. От 2002 г. в центъра на датската данъчна политика е замразяването на данъците, съгласно което не могат да се повишават нито косвените, нито преките данъци. Замразяването на данъците не попречи на провеждането на сериозна данъчна реформа през 2009 г., но строгото спазване на замразяването на данъците може да затрудни осъществяването на допълнителни корекции.
            (11) Според данните, предоставени от датските власти през април 2010 г., консолидираният брутен държавен дълг е бил в размер на 41,6 % от БВП през 2009 г. и се очаква да се увеличи на 45,1 % от БВП през 2010 г. Според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2010 г., която се основава на допускането, че няма да има промяна в провежданата политика, очаква се съотношението на дълга да нарасне на 46 % oт БВП през 2010 г. и да се увеличи още до 49,5 % oт БВП през 2011 г., но да остане под референтната стойност от 60 % от БВП.
            (12) Засиленият надзор съгласно ППД ще изисква редовно и своевременно наблюдение на напредъка при изпълнението на стратегията за фискална консолидация. В този контекст в предстоящите актуализации на конвергентната програма на Дания би било полезно да бъде включена отделна глава, посветена на този въпрос.
            (13) Като цяло, Съветът е на мнение, че мерките за бюджетна консолидация, насочени към подобрение на качеството на публичните финанси и засилване на потенциала за икономически растеж, следва да гарантират трайно подобрение на консолидираното бюджетно салдо,
            ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
            (1) Осъзнавайки, че състоянието на бюджета на Дания през 2010 г. се дължи на мерки в размер на 2,2 % от БВП през 2009 г. и 1,3 % през 2010 г., които представляват адекватен отговор на икономическия спад и са в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване, както и на свободното действие на автоматичните стабилизатори, датските власти следва да прекратят съществуващия прекомерен дефицит възможно най-скоро, но не по-късно от 2013 г.
            (2) Датските власти следва да сведат по надежден и устойчив начин дефицита на консолидирания държавен бюджет под 3 % от БВП, като предприемат мерки в средносрочен план. Конкретно за тази цел датските власти следва да:
            а) приложат фискалните мерки през 2010 г., както е предвидено в последната актуализация на конвергентната програма, и да започнат консолидация през 2011 г., за да сведат дефицита под референтната стойност до 2013 г.;
            б) осигурят средногодишна фискална корекция от поне ½ % от БВП за периода 2011—2013 г.;
            в) конкретизират и прилагат строго мерките, необходими за постигане на корекцията на прекомерния дефицит до 2013 г., ако цикличните условия позволяват това, и да ускорят намаляването на дефицита, ако икономическите или бюджетните условия се окажат по-благоприятни, отколкото се очаква в момента.
            (3) Съветът определя краен срок [13 януари 2011 г.], в който правителството на Дания да предприеме ефективни действия и да конкретизира мерките, които ще бъдат необходими за постигане на напредък в коригирането на прекомерния дефицит. При оценяването на ефективността на предприетите действия ще се вземат предвид икономическите резултати спрямо икономическите перспективи, представени в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2010 г.
            Датските власти следва да докладват за постигнатия напредък при прилагането на тези препоръки в отделна глава, включена в предстоящите актуализации на конвергентните програми, до отмяната на процедурата при прекомерен дефицит.
            Освен това Съветът подчертава колко важно е постигането на средносрочната цел (СБЦ) за адекватното бюджетно управление в условията на икономически спад. Поради това той приканва датските власти да гарантират, че след коригирането на прекомерния дефицит ще продължат с бюджетната консолидация, насочена към постигането на средносрочната бюджетна цел — балансиран бюджет в структурно изражение до 2015 г.
            Адресат на настоящата препоръка е Кралство Дания.
            Съставено в Брюксел на
            За Съвета
            Председател […]
            [1] OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6.
         PL
            (...PICT...)|KOMISJA EUROPEJSKA|
            Bruksela, dnia 15.6.2010
            SEK(2010) 744 wersja ostateczna

            Zalecenie
            ZALECENIE RADY

            mające na celu likwidację nadmiernego deficytu budżetowego w Danii
            Zalecenie
            ZALECENIE RADY

            mające na celu likwidację nadmiernego deficytu budżetowego w Danii
            RADA UNII EUROPEJSKIEJ,
            uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej, w szczególności jego art. 126 ust. 7,
            uwzględniając zalecenie Komisji Europejskiej,
            a także mając na uwadze, co następuje:
            (1) Zgodnie z art. 126 Traktatu państwa członkowskie unikają nadmiernego deficytu budżetowego.
            (2) Pakt stabilności i wzrostu opiera się na dążeniu do zapewnienia solidnych finansów państwa jako środka służącego umocnieniu warunków stabilności cen oraz silnego, trwałego wzrostu, sprzyjającego tworzeniu nowych miejsc pracy.
            (3) Przeprowadzona w 2005 r. reforma paktu stabilności i wzrostu miała na celu wzmocnienie jego skuteczności i podstaw gospodarczych oraz ochronę stabilności finansów publicznych w perspektywie długoterminowej. W szczególności jej celem było, by na wszystkich etapach procedury nadmiernego deficytu w pełni uwzględniono kontekst gospodarczy i budżetowy. W związku z powyższym pakt stabilności i wzrostu zawiera ramy wspierające realizację polityki rządu mającej na celu szybkie przywrócenie dobrego stanu finansów publicznych z uwzględnieniem sytuacji gospodarczej.
            (4) W dniu [13 lipca 2010 r.] zgodnie z art. 126 ust. 6 Traktatu Rada uznała, że w Danii istnieje nadmierny deficyt budżetowy.
            (5) Zgodnie z art. 126 ust. 7 Traktatu oraz art. 3 rozporządzenia Rady (WE) nr 1467/97 w sprawie przyspieszenia i wyjaśnienia procedury nadmiernego deficytu Dz.U. L 209 z 2.8.1997, s. 6.   (będącego częścią paktu stabilności i wzrostu) Rada zobowiązana jest również skierować do danego państwa członkowskiego zalecenia, mające na celu likwidację nadmiernego deficytu w oznaczonym terminie. W zaleceniu określa się termin nie dłuższy niż sześć miesięcy na podjęcie przez dane państwo członkowskie skutecznych działań zmierzających do skorygowania nadmiernego deficytu oraz termin skorygowania tego deficytu, co powinno nastąpić w następnym roku po jego stwierdzeniu, chyba że zaistnieją szczególne okoliczności. Przy podejmowaniu decyzji o wystąpieniu szczególnych okoliczności należy uwzględnić „istotne czynniki”, o których mowa w art. 2 ust. 3 rozporządzenia (WE) nr 1467/97. W zaleceniu Rada wzywa również państwo członkowskie do realizacji corocznej minimalnej poprawy salda strukturalnego – tj. salda w ujęciu uwzględniającym zmiany cykliczne, po skorygowaniu o działania jednorazowe i inne działania tymczasowe – o co najmniej 0,5 % PKB, rozumiane jako punkt odniesienia.[1]
            Dz.U. L 209 z 2.8.1997, s. 6.
            (6) W przypadku Danii istnieją szczególne okoliczności mające znaczenie dla zasady większej elastyczności w stosowaniu procedury nadmiernego deficytu, wprowadzonej w ramach reformy paktu stabilności i wzrostu w 2005 r. W szczególności recesja, która nastąpiła w 2009 r., była wynikiem gwałtownego spadku spożycia prywatnego, inwestycji i eksportu w następstwie kryzysu finansowego i ogólnoświatowej recesji, a zwłaszcza załamania popytu ze strony najważniejszych partnerów handlowych Danii (Niemiec, Zjednoczonego Królestwa, Szwecji i Norwegii). Deficyt w 2010 r. jest następstwem pogorszenia koniunktury gospodarczej oraz przyjęcia przez władze Danii budżetowych środków stymulacyjnych zgodnie z Europejskim planem naprawy gospodarczej.   Istnienie szczególnych okoliczności upoważnia Radę do udzielenia pozwolenia na korektę nadmiernego deficytu w perspektywie średnioterminowej.
            (7) Zgodnie z danymi przekazanymi w ramach procedury nadmiernego deficytu w kwietniu 2010 r., uwzględniając pogorszenie koniunktury gospodarczej i wpływ planu naprawy gospodarczej na budżet, przewiduje się, że w 2010 r. deficyt sektora władz publicznych wyniesie 5,4 % PKB. W prognozie służb Komisji z wiosny 2010 r. przewiduje się, że deficyt publiczny wzrośnie z poziomu 2,7 % PKB w 2009 r. do 5,5 % PKB w roku 2010, a następnie obniży się do 4,9 % PKB w 2011 r., przy założeniu niezmiennego kursu polityki. W prognozie tej nie uwzględniono środków konsolidacyjnych na 2011 r., które zostały ogłoszone przez rząd w dniu 25 maja 2010 r., ani środków, które nie zostały jeszcze wystarczająco sprecyzowane. Korzystając z nadwyżek budżetowych notowanych przed 2009 r., Dania przyjęła zgodnie z Europejskim planem naprawy gospodarczej pakiet budżetowych środków stymulacyjnych odpowiadających 2,2 % PKB w 2009 r. i 1,3 % w roku 2010. Środki naprawcze obejmują trwałe obniżki podatków i czasowe inwestycje publiczne.
            (8) Biorąc pod uwagę szczególne okoliczności i ramy Europejskiego planu naprawy gospodarczej, zaleca się średni roczny wysiłek fiskalny. Powinien on uwzględniać wszystkie czynniki istotne dla osiągnięcia celów polityki budżetowej, poczynając od poziomu deficytu sektora władz publicznych oraz długu brutto tego sektora, jak również inne wskaźniki, takie jak sytuacja na rachunku obrotów bieżących, poziom zobowiązań warunkowych sektora finansowego, płatności z tytułu odsetek, premie za ryzyko i oczekiwane zmiany wydatków związanych ze starzeniem się społeczeństwa w średnim okresie. Aby obliczyć średni roczny wysiłek fiskalny, za wartość wyjściową przyjęto założony w prognozie służb Komisji z wiosny 2010 r. deficyt w roku 2011. Następnie liczony jest całkowity wysiłek fiskalny konieczny do osiągnięcia docelowego poziomu deficytu nominalnego (3 %) przed upływem terminu skorygowania nadmiernego deficytu, przy założeniu, że luka produktowa zostanie stopniowo domknięta do 2015 r.
            (9) W tym kontekście należy rozważyć korektę nadmiernego deficytu w perspektywie średnioterminowej w terminie do 2013 r. Ze względu na brak poważnych zaburzeń równowagi gospodarczej wiarygodna i zrównoważona ścieżka dostosowania wymagałaby w szczególności wdrożenia przez władze Danii zaplanowanych na 2010 r. środków polityki budżetowej, zapewnienia średniorocznej strukturalnej korekty na poziomie ½ % PKB w latach 2011-2013, określenia środków koniecznych do dokonania – jeśli pozwolą na to warunki koniunkturalne – korekty nadmiernego deficytu do 2013 r., a także przyspieszenia redukcji deficytu w przypadku wyraźniejszej niż przewiduje się obecnie poprawy warunków gospodarczych lub budżetowych.
            (10) Jak dowodzą wyniki polityki budżetowej z lat poprzednich, Dania odnosi korzyści ze stosunkowo solidnych ram budżetowych, wyróżniających się zwłaszcza swym szerokim zakresem oraz przejrzystością i widocznością przepisów budżetowych. Da się jednak zauważyć tendencję do przekraczania założonych wydatków na spożycie publiczne. Najnowsze inicjatywy, przewidujące sankcje finansowe, mogą bardziej zmotywować gminy do przestrzegania ustalonych celów. Od 2002 r. w duńskiej polityce podatkowej zasadą było zamrożenie podatków, co oznaczało zakaz podnoszenia podatków bezpośrednich i pośrednich. Zasada ta nie przeszkodziła wprawdzie w dużej reformie systemu podatkowego, która miała miejsce w 2009 r., jednak jej rygorystyczne przestrzeganie może utrudnić kolejne korekty.
            (11) Zgodnie z danymi przekazanymi przez władze Danii w kwietniu 2010 r. dług brutto sektora władz publicznych w 2009 r. wyniósł 41,6 % PKB, a w roku 2010 ma wzrosnąć do poziomu 45,1 % PKB. Według prognozy służb Komisji z wiosny 2010 r., przy założeniu niezmiennego kursu polityki dług w 2010 r. osiągnie 46 % PKB, a w roku 2011 wzrośnie do 49,5 %, czyli nadal utrzymywać się będzie poniżej wartości referencyjnej wynoszącej 60 %.
            (12) Wzmocniony nadzór w ramach procedury nadmiernego deficytu będzie wymagał regularnego i terminowego monitorowania postępów we wdrażaniu strategii konsolidacji budżetowej. W związku z tym w przyszłych aktualizacjach programu konwergencji Danii warto było by poświęcić tej kwestii oddzielny rozdział.
            (13) W opinii Rady środki konsolidacji budżetowej powinny zasadniczo zapewnić trwałą poprawę salda sektora władz publicznych, mając jednocześnie na celu podniesienie jakości finansów publicznych i wzmocnienie potencjału wzrostu gospodarki,
            PRZYJMUJE NINIEJSZE ZALECENIE:
            (1) Uwzględniając fakt, że sytuacja budżetowa Danii w 2010 r. jest rezultatem wprowadzenia środków odpowiadających 2,2 % PKB w 2009 r. i 1,3 % w roku 2010, które stanowią właściwą odpowiedź na pogorszenie koniunktury i są zgodne z Europejskim planem naprawy gospodarczej, jak również swobodnego działania automatycznych stabilizatorów, władze Danii powinny zlikwidować obecny nadmierny deficyt tak szybko jak to tylko możliwe, a najpóźniej do 2013 r.
            (2) Władze Danii powinny obniżyć deficyt sektora władz publicznych poniżej poziomu 3 % PKB w sposób wiarygodny i trwały, podejmując odpowiednie działania w perspektywie średniookresowej. W tym celu władze Danii powinny w szczególności:
            (a) realizować w 2010 r. środki polityki budżetowej przewidziane w najnowszej aktualizacji programu konwergencji, a w 2011 r. rozpocząć konsolidację w celu sprowadzenia deficytu poniżej wartości referencyjnej do 2013 r.;
            (b) w latach 2011-2013 zapewnić średnioroczny wysiłek fiskalny na poziomie co najmniej ½ % PKB;
            (c) określić i rygorystycznie wdrożyć środki konieczne do osiągnięcia korekty nadmiernego deficytu do 2013 r., o ile pozwolą na to warunki koniunkturalne, i przyspieszyć tempo zmniejszania deficytu, jeśli warunki gospodarcze lub budżetowe okażą się lepsze niż przewiduje się obecnie.
            (3) Rada wyznacza termin do dnia [13 stycznia 2011 r.] na podjęcie przez rząd Danii skutecznych działań i określenie środków, które będą niezbędne do dokonania postępów w zakresie korekty nadmiernego deficytu. W ocenie skutecznych działań uwzględniony zostanie rozwój sytuacji gospodarczej, który zostanie porównany z perspektywami gospodarczymi zawartymi w prognozie służb Komisji z wiosny 2010 r.
            Władze Danii powinny przedstawić sprawozdanie z postępów poczynionych we wdrażaniu niniejszych zaleceń w oddzielnym rozdziale przyszłych aktualizacji programów konwergencji, do czasu uchylenia procedury nadmiernego deficytu.
            Ponadto Rada podkreśla znaczenie osiągnięcia średniookresowego celu budżetowego dla właściwego zarządzania budżetem w sytuacji pogorszenia koniunktury gospodarczej. Rada wzywa zatem władze Danii, aby po skorygowaniu nadmiernego deficytu zapewniły kontynuowanie konsolidacji budżetowej służącej realizacji średniookresowego celu budżetowego, jakim jest  zrównoważenie budżetu w kategoriach strukturalnych do 2015 r.
            Niniejsze zalecenie skierowane jest do Królestwa Danii.
            Sporządzono w Brukseli, dnia
            W imieniu Rady
            Przewodniczący […]
            [1] Dz.U. L 209 z 2.8.1997, s. 6.
         LT
            (...PICT...)|EUROPOS KOMISIJA|
            Briuselis, 2010.6.15
            SEK(2010) 744 galutinis

            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA

            siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Danijoje
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA

            siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Danijoje
            EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
            atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 7 dalį,
            atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
            kadangi:
            (1) Pagal Sutarties 126 straipsnį valstybės narės vengia perviršinio valdžios sektoriaus deficito.
            (2) Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas.
            (3) Stabilumo ir augimo pakto 2005 m. reforma siekta stiprinti jo veiksmingumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą. Ja siekta užtikrinti, kad visuose perviršinio deficito procedūros (PDP) etapuose būtų visų pirma atsižvelgta į ekonomikos ir biudžeto aplinkybes. Taip Stabilumo ir augimo pakte numatyta struktūra, kuria palaikoma vyriausybės politika, skirta greitai atkurti patikimą biudžeto būklę atsižvelgiant į ekonominę padėtį.
            (4) [2010 m. liepos 13 d.] Taryba pagal Sutarties 126 straipsnio 6 dalį nusprendė, kad Danijoje yra perviršinis deficitas.
            (5) Pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo OL L 209, 1997 8 2, p. 6.   (kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis) 3 straipsnį Taryba atitinkamai valstybei narei taip pat turi pateikti rekomendacijas, kad per nurodytą laikotarpį būtų ištaisyta perviršinio deficito padėtis. Rekomendacijoje turi būti nustatytas ne ilgesnis kaip šešių mėnesių laikotarpis, per kurį atitinkama valstybė narė turi imtis veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui ištaisyti, ir terminas perviršiniam deficitui ištaisyti, o tai turėtų būti padaryta per metus nuo tokio deficito nustatymo, nebent atsirastų ypatingų aplinkybių. Sprendžiant, ar yra ypatingų aplinkybių, reikėtų atsižvelgti į Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 3 dalyje paaiškintus svarbius veiksnius. Be to, rekomendacijoje ištaisyti perviršinio deficito padėtį Taryba turėtų reikalauti, kad struktūrinis balansas, t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, per metus pagerėtų mažiausiai 0,5 % BVP.[1]
            OL L 209, 1997 8 2, p. 6.
            (6) Atsižvelgiant į tai, kad dėl 2005 m. Stabilumo ir augimo pakto reformos galimas lankstesnis PDP taikymas, laikoma, kad Danijos atveju egzistuoja ypatingos aplinkybės. Visų pirma 2009 m. recesija atspindėjo dėl finansų krizės ir pasaulinės recesijos staigiai sumažėjusį privatų vartojimą, investicijas ir eksportą, ypač pagrindinių prekybos partnerių (Vokietijos, Jungtinės Karalystės, Švedijos ir Norvegijos) paklausos sumažėjimą. 2010 m. deficitas susidaro tiek dėl ekonomikos nuosmukio, tiek dėl skatinamųjų priemonių, kurių Danijos valdžios institucijos ėmėsi pagal EEAP.   Susiklosčius ypatingoms aplinkybėms Taryba gali leisti perviršinį deficitą ištaisyti vidutinės trukmės laikotarpiu.
            (7) Remiantis 2010 m. balandžio mėn. pranešimu pagal PDP numatoma, kad 2010 m. Danijos valdžios sektoriaus deficitas sieks 5,4 % BVP, atsižvelgiant į ekonomikos nuosmukį ir ekonomikos atkūrimo plano, pateikto 2010 m. vasario mėn. atnaujintoje konvergencijos programoje, fiskalinį poveikį. Komisijos tarnybų 2010 m. pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas padidės nuo 2,7 % BVP 2009 m. iki 5,5 % BVP 2010 m., o 2011 m. sumažės iki 4,9 % BVP, darant prielaidą, kad politika nesikeis. Darant šią prielaidą neatsižvelgiama į 2011 m. konsolidavimo priemones, apie kurias vyriausybė paskelbė 2010 m. gegužės 25 d., ar priemones, kurios dar nėra pakankamai konkrečiai nustatytos. Pasinaudodama iki 2009 m. buvusiu biudžeto pertekliumi, Danija pagal EEAP ėmėsi fiskalinių skatinamųjų priemonių, kurios sudarė 2,2 % BVP 2009 m. ir 1,3 % BVP 2010 m. Ekonomikos atkūrimo priemonės skirstomos į nuolatines mokesčių mažinimo priemones ir laikinas valstybės investicijų priemones.
            (8) Atsižvelgiant į ypatingas aplinkybes ir EEAP, rekomenduojamos vidutinės metinės fiskalinės priemonės. Vertinant fiskalines priemones reikėtų atsižvelgti į visus veiksnius, svarbius siekiant fiskalinės politikos tikslų, pradedant valdžios sektoriaus deficito ir bendrosios skolos lygiu, taip pat kitais rodikliais, kaip antai: einamosios sąskaitos padėtis, neapibrėžtųjų įsipareigojimų lygis finansų sektoriuje, palūkanų mokėjimai, rizikos priedai ir numatomi su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų pokyčiai vidutinės trukmės laikotarpiu. Apskaičiuojant vidutinių metinių fiskalinių priemonių dydį, išeities tašku laikomas Komisijos tarnybų 2010 m. pavasario prognozėje nurodytas 2011 m. deficitas. Tuomet bendras fiskalinių priemonių, kurių reikia norint iki nustatyto termino pasiekti 3 % nominaliojo deficito tikslą, dydis apskaičiuojamas darant prielaidą, kad gamybos apimties atotrūkis iki 2015 m. bus laipsniškai panaikintas.
            (9) Atsižvelgiant į tai, tikslinga numatyti perviršinio deficito padėties ištaisymą per vidutinės trukmės laikotarpį iki 2013 m. termino. Kadangi didelio ekonominio disbalanso nėra, kad koregavimo planas būtų patikimas ir tvarus, Danijos valdžios institucijoms visų pirma reikėtų 2010 m. įgyvendinti fiskalines priemones, kaip numatyta, o 2011–2013 m. užtikrinti ½ % BVP vidutinį struktūrinį koregavimą;   aiškiai nurodyti priemones, reikalingas perviršiniam deficitui panaikinti iki 2013 m., jei susiklostys palankios ciklo sąlygos, ir sparčiau mažinti deficitą, jei ekonominės ar biudžeto sąlygos bus geresnės, negu šiuo metu numatoma.
            (10) Kaip matyti iš ankstesnių biudžeto rezultatų, Danijai buvo naudinga palyginti tvirta fiskalinė sistema, ypač dėl jos didelės aprėpties ir fiskalinių taisyklių skaidrumo bei matomumo. Vis dėlto valdžios sektoriaus vartojimo išlaidos turėjo tendenciją viršyti nustatytus tikslus. Naujos iniciatyvos, susijusios su ekonominėmis sankcijomis, galėtų dar labiau paskatinti savivaldybes laikytis sutartų tikslų. Nuo 2002 m. Danijos mokesčių politika sutelkta į mokesčių įšaldymą, pagal kurį negali būti didinami jokie netiesioginiai ar tiesioginiai mokesčiai. Mokesčių įšaldymas nesutrukdė įgyvendinti didelę mokesčių reformą 2009 m., tačiau griežtas mokesčių įšaldymo laikymasis gali apsunkinti tolesnį koregavimą.
            (11) 2010 m. balandžio mėn. Danijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis, 2009 m. bendroji valdžios sektoriaus skola buvo 41,6 % BVP ir numatoma, kad 2010 m. ji padidės iki 45,1 % BVP. Pagal Komisijos tarnybų 2010 m. pavasario prognozę numatoma (darant prielaidą, kad politika nesikeis), kad skolos santykis padidės iki 46 % BVP 2010 m. ir dar iki 49,5 % BVP 2010 m., tačiau vis tiek liks mažesnis už 60 % pamatinę vertę.
            (12) Siekiant vykdyti griežtesnę priežiūrą pagal PDP, reikės reguliariai ir laiku stebėti pažangą, padarytą įgyvendinant fiskalinio konsolidavimo strategiją. Todėl būsimose atnaujintose Danijos konvergencijos programose šiam klausimui galėtų būti skirtas atskiras skyrius.
            (13) Apskritai, Tarybos nuomone, biudžeto konsolidavimo priemonėmis turėtų būti užtikrinta, kad valdžios sektoriaus balansas nuolat gerėtų, siekiant gerinti valstybės finansų kokybę ir stiprinti ekonomikos augimo potencialą,
            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
            (1) Pripažįstant, kad Danijos biudžeto būklę 2010 m. lėmė priemonės, kurios sudarė 2,2 % BVP 2009 m. ir 1,3 % BVP 2010 m. ir buvo tinkamas atsakas į nuosmukį bei atitiko Europos ekonomikos atkūrimo plano principus, taip pat nevaržomas automatinių stabilizatorių veikimas, Danijos valdžios institucijos esamą perviršinio deficito padėtį turėtų ištaisyti kuo skubiau ir ne vėliau kaip 2013 m.
            (2) Danijos valdžios institucijos valdžios sektoriaus deficitą patikimai ir tvariai turėtų sumažinti iki mažesnės kaip 3 % BVP vertės, imdamosi veiksmų vidutinės trukmės laikotarpiu. Konkrečiai šiuo tikslu Danijos valdžios institucijos turėtų:
            (a) 2010 m. įgyvendinti fiskalines priemones, kaip numatyta naujausioje atnaujintoje konvergencijos programoje, o 2011 m. pradėti konsolidavimą, kad deficitas iki 2013 m. būtų sumažintas iki mažesnės už pamatinę vertės;
            (b) užtikrinti, kad 2011–2013 m. fiskalinės priemonės per metus vidutiniškai būtų bent ½ % BVP;
            (c) aiškiai nurodyti ir griežtai įgyvendinti priemones, reikalingas perviršiniam deficitui panaikinti iki 2013 m., jei susiklostys palankios ciklo sąlygos, ir sparčiau mažinti deficitą, jei ekonominės ar biudžeto sąlygos bus geresnės, negu šiuo metu numatoma.
            (3) Taryba nustato [2011 m. sausio 13 d.] terminą, iki kurio Danijos vyriausybė turi imtis veiksmingų priemonių ir nurodyti konkrečias priemones, kurios bus reikalingos siekiant panaikinti perviršinį deficitą. Veiksmingos priemonės bus vertinamos atsižvelgiant į ekonomikos pokyčius, palyginti su Komisijos tarnybų 2010 m. pavasario prognozėje pateikta ekonomine perspektyva.
            Danijos valdžios institucijos apie pažangą, padarytą įgyvendinant šias rekomendacijas, turėtų pranešti atskirame būsimų atnaujintų konvergencijos programų skyriuje, kol perviršinio deficito procedūra bus nutraukta.
            Be to, Taryba pabrėžia, kad, siekiant tinkamai valdyti biudžetą ekonomikos nuosmukio metu, svarbu įgyvendinti vidutinės trukmės tikslą. Todėl Taryba ragina Danijos valdžios institucijas užtikrinti, kad, panaikinus perviršinį deficitą, būtų tęsiamas biudžeto konsolidavimas siekiant biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslo, kuris yra  struktūrinis biudžeto balansas 2015 m .
            Ši rekomendacija skirta Danijos Karalystei.
            Priimta Briuselyje,
            Tarybos vardu
            Pirmininkas […]
            [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 6.
         DE
            (...PICT...)|EUROPÄISCHE KOMMISSION|
            Brüssel, den 15.6.2010
            SEK(2010) 744 endgültig

            Empfehlung für eine
            EMPFEHLUNG DES RATES
            zur Beendigung des übermäßigen öffentlichen Defizits in Dänemark
            Empfehlung für eine
            EMPFEHLUNG DES RATES
            zur Beendigung des übermäßigen öffentlichen Defizits in Dänemark
            DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION –
            gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union, insbesondere auf Artikel 126 Absatz 7,
            auf Empfehlung der Europäischen Kommission,
            in Erwägung nachstehender Gründe:
            (1) Nach Artikel 126 AEUV haben die Mitgliedstaaten übermäßige öffentliche Defizite zu vermeiden.
            (2) Der Stabilitäts- und Wachstumspakt beruht auf dem Ziel einer gesunden öffentlichen Finanzlage als Mittel zur Verbesserung der Voraussetzungen für Preisstabilität und ein kräftiges tragfähiges Wachstum, das der Schaffung von Arbeitsplätzen förderlich ist.
            (3) Mit der Reform des Stabilitäts- und Wachstumspakts im Jahr 2005 sollten seine Effizienz und wirtschaftlichen Grundlagen gestärkt und die langfristige Tragfähigkeit der öffentlichen Finanzen gewährleistet werden. Insbesondere sollte sichergestellt werden, dass der wirtschaftliche und budgetäre Hintergrund auf allen Stufen des Defizitverfahrens in vollem Umfang berücksichtigt wird. Auf diese Weise bietet der Stabilitäts- und Wachstumspakt einen Rahmen, der die Regierungen bei der umgehenden Wiederherstellung einer soliden Haushaltsposition mit Rücksicht auf die Wirtschaftslage unterstützt.
            (4) Der Rat hat am [13. Juli 2010] gemäß Artikel 126 Absatz 6 AEUV beschlossen, dass in Dänemark ein übermäßiges Defizit besteht.
            (5) Gemäß Artikel 126 Absatz 7 AEUV und Artikel 3 der zum Stabilitäts- und Wachstumspakt gehörenden Verordnung (EG) Nr. 1467/97 des Rates über die Beschleunigung und Klärung des Verfahrens bei einem übermäßigen Defizit ABl. L 209 vom 2.8.1997, S. 6.   hat der Rat außerdem Empfehlungen an den betreffenden Mitgliedstaat zu richten mit dem Ziel, dieser Lage innerhalb einer bestimmten Frist abzuhelfen. In der Empfehlung müssen dem betreffenden Mitgliedstaat eine Frist von höchstens sechs Monaten für die Ergreifung wirksamer Maßnahmen und eine Frist für die Korrektur des übermäßigen Defizits gesetzt werden, die in dem Jahr erreicht werden sollte, das auf die Feststellung eines übermäßigen Defizits folgt, sofern keine besonderen Umstände vorliegen. Bei der Entscheidung, ob besondere Umstände vorliegen, müssen „einschlägige Faktoren“ im Sinne von Artikel 2 Absatz 3 der Verordnung (EG) Nr. 1467/97 gebührend berücksichtigt werden. Außerdem sollte der Rat in einer Empfehlung zur Korrektur eines übermäßigen Defizits eine jährliche Mindestverbesserung des strukturellen Saldos fordern, d.h. des konjunkturbereinigten Saldos ohne einmalige und sonstige befristete Maßnahmen, für die ein Richtwert von 0,5 % des BIP gilt. [1]
            ABl. L 209 vom 2.8.1997, S. 6.
            (6) Die besonderen Umstände, die für die mit der Reform des Stabilitäts- und Wachstumspakts von 2005 eingeführte flexiblere Anwendung des Defizitverfahrens ausschlaggebend sind, scheinen im Falle Dänemarks gegeben zu sein. Die Rezession des Jahres 2009 ist insbesondere auf die plötzliche Abschwächung des privaten Verbrauchs, der Investitionen, und der Exporte zurückzuführen, die als Folge der Finanzkrise und des weltweiten Konjunkturrückgangs, insbesondere der sinkenden Nachfrage bei den wichtigsten Handelspartnern (Deutschland, Vereinigtes Königreich, Schweden und Norwegen), eingetreten ist. Das Defizit des Jahres 2010 geht sowohl auf den Wirtschaftsabschwung als auch auf die von den dänischen Behörden im Einklang mit dem Europäischen Konjunkturprogramm getroffenen konjunkturfördernden Maßnahmen zurück.   Bei Vorliegen besonderer Umstände kann der Rat die Korrektur des übermäßigen Defizits in einem mittelfristigen Rahmen gestatten.
            (7) Den im April 2010 im Rahmen des Defizitverfahrens gemeldeten Daten zufolge, in denen der Wirtschaftsabschwung und die finanziellen Auswirkungen des in der Aktualisierung des Konvergenzprogramms vom Februar 2010 formulierten Konjunkturpakets berücksichtigt wurden, soll das gesamtstaatliche Defizit in Dänemark 2010 5,4 % des BIP erreichen. Nach der Frühjahrsprognose 2010 der Kommissionsdienststellen soll sich das staatliche Defizit von 2,7 % des BIP im Jahr 2009 auf 5,5 % des BIP im Jahr 2010 ausweiten und unter Annahme einer unveränderten Politik im Jahr 2011 wieder auf 4,9 % des BIP zurückgehen. In dieser Prognose wurden die von der Regierung am 25. Mai 2010 verkündeten Konsolidierungsmaßnahmen für 2011 oder noch nicht hinreichend ausgeführte Maßnahmen nicht berücksichtigt. Ausgehend von den Haushaltsüberschüssen vor 2009 hat Dänemark in Einklang mit dem Europäischen Konjunkturprogramm konjunkturfördernde Maßnahmen in Höhe von 2,2 % des BIP im Jahr 2009 und 1,3 % des BIP im Jahr 2010 getroffen. Die Konjunkturmaßnahmen sind in Maßnahmen für dauerhafte Steuersenkungen und befristete öffentliche Investitionen unterteilt.
            (8) In Anbetracht der besonderen Umstände und des vom Europäischen Konjunkturprogramm vorgegebenen Rahmens wird eine durchschnittliche jährliche Konsolidierungsanstrengung empfohlen. Diese muss sämtliche Faktoren berücksichtigen, die im Hinblick auf die Erreichung der haushaltspolitischen Ziele relevant sind, angefangen mit der Höhe des gesamtstaatlichen Defizits und des Bruttoschuldenstands bis hin zu anderen Faktoren wie der Leistungsbilanzposition, dem Stand der Eventualverbindlichkeiten des Finanzsektors, Zinszahlungen, Risikoprämien und den erwarteten mittelfristigen Änderungen bei den alterungsbedingten Ausgaben. Bei der Berechnung der durchschnittlichen jährlichen Konsolidierungsanstrengung dient das in der Frühjahrsprognose 2010 der Kommissionsdienststellen erwartete Defizit 2011 als Ausgangspunkt. Die Konsolidierungsanstrengung, die insgesamt erforderlich ist, um das nominale Defizitziel von 3 % des BIP fristgerecht zu erreichen, wird dann unter der Annahme einer allmählichen Schließung der Produktionslücke bis 2015 berechnet.
            (9) Vor diesem Hintergrund ist es angebracht, die Korrektur des übermäßigen Defizits in einem mittelfristigen Rahmen mit einer Frist bis 2013 zu erwägen.  Vor allem in Anbetracht  des Ausbleibens großer wirtschaftlicher Ungleichgewichte würde ein glaubhafter und nachhaltiger Anpassungspfad die dänischen Behörden verpflichten, die finanzpolitischen Maßnahmen 2010 wie geplant umzusetzen, im Zeitraum 2011 bis 2013 im Durchschnitt eine jährliche strukturelle Anpassung von  ½  % des BIP zu gewährleisten und, soweit es die Konjunkturlage erlaubt, die für eine Korrektur des übermäßigen Defizits bis 2013 erforderlichen Maßnahmen festzulegen sowie den Defizitabbau zu beschleunigen, wenn sich die wirtschaftliche oder budgetäre Lage besser entwickelt als derzeit erwartet .
            (10) Wie sich an den bisherigen Haushaltsergebnissen zeigt, ist Dänemark sein vergleichweise rigoroser haushaltspolitischer Rahmen zugute gekommen, namentlich dessen umfassender Charakter sowie die Transparenz und Sichtbarkeit der haushaltspolitischen Vorschriften. Beim gesamtstaatlichen Konsum besteht allerdings die Neigung zu Ausgabenüberschreitungen. Die jüngsten Initiativen, die auch wirtschaftliche Sanktionen vorsehen, könnten den Anreiz für die Gemeinden zur Einhaltung der vereinbarten Ziele erhöhen. Im Mittelpunkt der dänischen Steuerpolitik steht seit 2002 der sogenannte „Steuerstopp“, wonach weder die indirekten noch die direkten Steuern steigen dürfen. Dieser Steuerstopp hat jedoch eine größere Steuerreform im Jahr 2009 nicht behindert. Eine strikte Einhaltung des Steuerstopps könnte weitere Anpassungen allerdings erschweren.
            (11) Laut der Datenmeldung der dänischen Behörden vom April 2010 lag der gesamtstaatliche Bruttoschuldenstand 2009 bei 41,6 % des BIP und soll 2010 auf 45,1 % des BIP steigen. Die Kommissionsdienststellen gehen in ihrer Frühjahrsprognose 2010 unter der Annahme einer unveränderten Politik davon aus, dass die Schuldenquote 2010 auf 46 % des BIP und 2011 weiter auf 49,5 % des BIP ansteigt und damit weiterhin unter dem Referenzwert von 60 % des BIP bleibt.
            (12) Eine stärkere Überwachung im Rahmen des Defizitverfahrens erfordert eine regelmäßige und zeitgerechte Verfolgung der bei der Umsetzung der Haushaltskonsolidierungsstrategie erzielten Fortschritte. Dieses Thema sollte daher in den künftigen Aktualisierungen des dänischen Konvergenzprogramms in einem eigenen Kapitel behandelt werden.
            (13) Nach Ansicht des Rates sollten haushaltspolitische Konsolidierungsmaßnahmen generell eine dauerhafte Verbesserung des gesamtstaatlichen Haushaltssaldos sicherstellen und gleichzeitig auf die Verbesserung der Qualität der öffentlichen Finanzen und die Erhöhung des Wachstumspotenzials der Wirtschaft ausgerichtet sein –
            HAT FOLGENDE EMPFEHLUNG ABGEGEBEN:
            (1) Da die Haushaltsposition Dänemarks 2010 zurückzuführen ist auf die infolge der Finanzkrise getroffenen Maßnahmen in Höhe von 2,2 % des BIP im Jahr 2009 und 1,3 % im Jahr 2010, die eine angemessene Reaktion auf den Konjunkturrückgang darstellen und den Grundsätzen des Europäischen Konjunkturprogramms entsprachen, sowie auf das ungehinderte Wirken der automatischen Stabilisatoren, sollten die dänischen Behörden das derzeitige übermäßige Defizit so schnell wie möglich, spätestens jedoch bis 2013, beenden.
            (1) Die dänischen Behörden sollten das gesamtstaatliche Defizit auf glaubhafte und nachhaltige Weise unter 3 % des BIP senken, indem sie Maßnahmen in einem mittelfristigen Rahmen ergreifen. Zu diesem Zweck sollten die dänischen Behörden insbesondere:
            (a) die finanzpolitischen Maßnahmen 2010 wie in der jüngsten Aktualisierung des Konvergenzprogramms geplant umzusetzen und 2011 mit der Konsolidierung beginnen, um das Defizit bis 2013 unter den Referenzwert zu senken,
            (b) im Zeitraum 2011-2013 im Durchschnitt eine jährliche Konsolidierungsanstrengung von mindestens ½ % des BIP sicherstellen,
            (c) sofern die konjunkturellen Bedingungen dies zulassen, die zur Korrektur des übermäßigen Defizits bis 2013 erforderlichen Maßnahmen darlegen und konsequent umsetzen und den Defizitabbau beschleunigen, falls die wirtschaftlichen oder budgetären Bedingungen besser ausfallen als derzeit erwartet.
            (2) Der Rat setzt der dänischen Regierung eine Frist bis zum [13. Januar 2011], um wirksame Maßnahmen zu ergreifen und zu konkretisieren, welche Maßnahmen erforderlich sind, um Fortschritte in Richtung einer Korrektur des übermäßigen Defizits zu erzielen. Bei der Beurteilung der wirksamen Maßnahmen wird berücksichtigt, wie sich die Wirtschaftslage im Vergleich zur Frühjahrsprognose 2010 der Kommissionsdienststellen entwickelt hat.
            Die dänischen Behörden sollten bis zur Einstellung des Defizitverfahrens in einem gesonderten Kapitel der künftigen Aktualisierungen des Konvergenzprogramms über die Fortschritte bei der Umsetzung dieser Empfehlungen berichten.
            Der Rat hebt außerdem hervor, dass die Erreichung des mittelfristigen Ziels für die angemessene budgetäre Bewältigung eines Wirtschaftsabschwungs von großer Bedeutung ist. Er fordert die dänischen Behörden daher auf sicherzustellen, dass die Haushaltskonsolidierung in Richtung auf das mittelfristige Ziel für die Haushaltslage –  d.h. ein strukturell ausgeglichener Haushalt bis 2015  – nach der Korrektur des übermäßigen Defizits fortgesetzt wird.
            Diese Empfehlung ist an das Königreich Dänemark gerichtet.
            Geschehen zu Brüssel am 15.6.2010
            Im Namen des Rates
            Der Präsident
            [1] ABl. L 209 vom 2.8.1997, S. 6.
         MT
            (...PICT...)|IL-KUMMISSJONI EWROPEA|
            Brussel 15.6.2010
            SEG(2010) 744 finali

            Rakkomandazzjoni għal
            RAKKOMANDAZZJONI TAL-KUNSILL

            bl-għan li tintemm il-qagħda ta’ defiċit eċċessiv tal-gvern fid-Danimarka
            Rakkomandazzjoni għal
            RAKKOMANDAZZJONI TAL-KUNSILL

            bl-għan li tintemm il-qagħda ta’ defiċit eċċessiv tal-gvern fid-Danimarka
            IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
            Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 126(7) tiegħu;
            Wara li kkunsidra r-rakkomandazzjoni mill-Kummissjoni Ewropea;
            Billi:
            (1) Skont l-Artikolu 126 tat-Trattat l-Istati Membri għandhom jevitaw defiċit tal-gvern eċċessiv.
            (2) Il-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir huwa msejjes fuq l-għan ta’ finanzi sodi tal-gvern bħala mezz ta’ tisħiħ tal-kundizzjonijiet għall-istabbiltà tal-prezzijiet u għal tkabbir qawwi sostenibbli li jwassal għall-ħolqien tal-impjiegi.
            (3) Ir-riforma tal-2005 tal-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir fittxet li ssaħħaħ l-effettività u s-sostenn ekonomiku tiegħu, kif ukoll li tħares is-sostenibbiltà tal-finanzi pubbliċi għal tul ta’ żmien. Din immirat li tiżgura li b’mod partikolari, l-isfond ekonomiku u baġitarju jiġi kkunsidrat bis-sħiħ fl-istadji kollha tal-PŻE. B’dan il-mod, il-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir jipprovdi l-qafas li jsostni l-politiki tal-gvern għal ritorn ta’ malajr lejn qagħdiet baġitarji mingħajr problemi billi titqies il-qagħda ekonomika.
            (4) Il-Kunsill iddeċieda fit-[13 ta’ Lulju 2010], skont l-Artikolu 126(6) tat-Trattat, li jeżisti defiċit eċċessiv fid-Danimarka.
            (5) Skont l-Artikolu 126(7) tat-Trattat u l-Artikolu 3 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1467/97 dwar li titħaffef u li tiġi ċċarata l-implimentazzjoni tal-proċedura ta' defiċit eċċessiv ĠU L 209, 2.8.1997, p. 6.   (li tagħmel parti mill-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir), il-Kunsill hu mitlub ukoll li jagħmel rakkomandazzjonijiet lill-Istati Membri kkonċernati bil-għan li tintemm is-sitwazzjoni ta' defiċit eċċessiv f’perjodu stabbilit. Ir-rakkomandazzjoni trid tistabbilixxi data ta’ skadenza ta’ mhux aktar minn sitt xhur għal azzjoni effettiva li għandha tittieħed mill-Istat Membru kkonċernat biex jikkorreġi d-defiċit eċċessiv kif ukoll data ta’ skadenza għall-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv, li għandha titlesta fis-sena ta’ wara li tkun ġiet identifikata sakemm ma jkunx hemm ċirkostanzi speċjali. Meta jkun qed jiġi deċiż jekk jeżistux ċirkustanzi speċjali, għandhom jitqiesu l-“fatturi rilevanti” kif iċċarat fl-Artikolu 2(3) tar-Regolament (KE) Nru 1467/97. Barra minn hekk, f'rakkomandazzjoni għall-korrezzjoni ta' defiċit eċċessiv il-Kunsill għandu jitlob il-kisba ta' titjib annwali minimu fil-bilanċ strutturali, jiġifieri l-bilanċ aġġustat ċiklikament minbarra miżuri ta' darba u miżuri temporanji oħra, ta' 0,5 % tal-PGD bħala punt ta' referenza.[1]
            ĠU L 209, 2.8.1997, p. 6.
            (6) Ġie meqjus li fil-każ tad-Danimarka jeżistu ċirkustanzi speċjali, li huma rilevanti għall-flessibbiltà akbar fl-applikazzjoni tal-PŻE introdotta permezz tar-riforma tal-2005 tal-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir. B'mod partikolari, ir-riċessjoni tal-2009 rriflettiet it-tnaqqis f'salt fil-konsum privat, fl-investiment, u fl-esportazzjonijiet bħala konsegwenza tal-kriżi finanzjarja u r-riċessjoni globali, partikolarment it-tnaqqis fid-domanda mill-imsieħba kummerċjali ewlenin (il-Ġermanja, ir-Renju Unit, l-Isvizzera u n-Norveġja). Id-defiċit fl-2010 huwa konsegwenza kemm tat-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku kif ukoll tal-miżuri ta' stimolu meħuda f'konformità mal-PERE mill-awtoritajiet Daniżi.   L-eżistenza ta’ ċirkostanzi speċjali tawtorizza lill-Kunsill li jippermetti l-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv f'qafas fuq medda medja ta’ żmien.
            (7) Skont in-notifika tal-PŻE ta' April 2010, id-defiċit pubbliku fid-Danimarka huwa ppjanat li jilħaq 5,4 % tal-PGD fl-2010 meta wieħed iqis it-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku u l-impatt fiskali tal-pjan ta' rkupru ekonomiku kkonkretizzat fl-aġġornament tal-Programm ta' Konverġenza ta' Frar 2010. It-tbassir tas-servizzi tal-Kummissjoni tar-rebbiegħa 2010 jipprevedi li d-defiċit tal-gvern se jiżdied minn 2,7 % tal-PGD fl-2009 għal 5,5 % tal-PGD fl-2010, u se jonqos għal 4,9 % tal-PGD fl-2011 fuq bażi tal-ebda bidla fil-politika. Din is-suppożizzjoni ma tqisx il-miżuri ta' konsolidazzjoni għall-2011 li ġew imħabbra mill-gvern fil-25 ta' Mejju 2010 jew il-miżuri li għadhom ma ġewx speċifikati biżżejjed. Peress li qabel l-2009 gawdiet minn bilanċi pożittivi, id-Danimarka adottat miżuri ta' stimolu fiskali skont il-PERE li jilħqu t-2,2 % tal-PGD fl-2009 u l-1,3 % fl-2010. Il-miżuri ta' rkupru huma maqsumin bejn tnaqqis permanenti fit-taxxi u miżuri temporanji ta' investiment pubbliku.
            (8) Meta jitqiesu ċ-ċirkostanzi speċjali u l-qafas tal-PERE, huwa rrakkomandat sforz fiskali annwali medju. L-isforz fiskali għandu jqis il-fatturi kollha rilevanti biex jintlaħqu l-miri tal-politika fiskali, jibda mil-livell tad-defiċit u d-dejn gross pubbliku kif ukoll indikaturi oħra, bħall-pożizzjoni tal-kont kurrenti, il-livell ta' obbligi kontinġenti tas-settur finanzjarju, pagamenti ta' interessi, premia tar-riskju u l-bidla mistennija fin-nefqa marbuta mal-età fuq il-medda medja ta' żmien. Fil-kalkolu tal-isforz fiskali annwali medju, id-defiċit tal-2011 fit-tbassir tas-servizzi tal-Kummissjoni tar-rebbiegħa 2010 huwa meqjus bħala l-punt tat-tluq. L-isforz fiskali totali meħtieġ biex tintlaħaq il-mira nominali tad-defiċit ta' 3 % sal-iskadenza jiġi mbagħad ikkalkulat billi jiġi preżunt li d-differenza bejn il-produzzjoni reali u dik potenzjali tiġi eliminata sal-2015.
            (9) Fuq dan l-isfond, huwa xieraq li wieħed jikkunsidra l-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv f'qafas fuq medda medja ta' żmien bl-2013 bħala skadenza għall-korrezzjoni. B'mod partikolari, fid-dawl tan-nuqqas ta' żbilanċi ekonomiċi kbar, pjan ta' aġġustament kredibbli u sostennibbli jkun jeħtieġ li l-awtoritajiet Daniżi jimplimentaw il-miżuri fiskali fl-2010 kif previst u jiżguraw aġġustament strutturali annwali medju ta' 0,5 % tal-PGD matul il-perjodu 2011-2013;   jispeċifikaw il-miżuri meħtieġa biex tinkiseb il-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv sal-2013, jekk il-kundizzjonijiet ċikliċi jippermettu dan, u jaċċelleraw it-tnaqqis tad-defiċit fil-każ li l-kundizzjonijiet ekonomiċi jew baġitarji jirriżultaw aħjar milli kif mistenni attwalment.
            (10) Kif huwa rifless mill-baġits tal-imgħoddi, id-Danimarka bbenefikat minn qafas fiskali relattivament b'saħħtu, magħruf għall-kopertura wiesgħa tiegħu u t-trasparenza u l-viżibbiltà tar-regoli fiskali tiegħu. Madankollu, in-nefqa tal-konsum tal-amministrazzjoni pubblika normalment kellha tendenza li taqbeż il-miri. Inizjattivi reċenti li jinvolvu sanzjonijiet ekonomiċi jistgħu jtejbu l-inċentivi għall-muniċipalitajiet biex iżommu mal-miri miftiehma. Mill-2002 lil hawn, il-politika fiskali Daniża ġiet iċċentrata fuq l-iffriżar tat-taxxi, li permezz tagħha l-ebda taxxa indiretta jew diretta ma tista' togħla. Minkejja l-iffriżar tat-taxxi, fl-2009 xorta seħħet riforma ewlenija fit-taxxi, imma osservanza stretta tal-iffriżar tat-taxxi tista' twassal għal diffikultà għat-twettiq ta' aġġustamenti oħra fil-futur.
            (11) Skont id-dejta nnotifikata mill-awtoritajiet Daniżi f'April 2010, id-dejn gross tal-amministrazzjoni pubblika kien 41,6 % tal-PGD fl-2009 u mistenni li jiżdied għal 45,1 % tal-PGD fl-2010. Skont it-tbassir tas-servizzi tal-Kummissjoni tar-rebbiegħa 2010, fuq is-suppożizzjoni li ma jkun hemm l-ebda bidla fil-politika, il-livell tad-dejn huwa mistenni jiżdied għal 46 % tal-PGD fl-2010 u jibqa' tiela għal 49,5 % tal-PGD fl-2011, li xorta waħda għadu taħt il-valur ta' referenza ta' 60 %.
            (12) Is-sorveljanza mtejba skont il-PŻE se teħtieġ monitoraġġ regolari u f'waqtu tal-progress magħmul fl-implimentazzjoni tal-istrateġija ta' konsolidazzjoni fiskali. F’dan il-kuntest, fl-aġġornamenti li ġejjin tal-programm Daniż ta’ konverġenza jista’ jiġi ddedikat kapitolu separat għal din il-kwistjoni.
            (13) Ġeneralment, fil-fehma tal-Kunsill, il-miżuri baġitarji ta' konsolidazzjoni għandhom iwasslu għal titjib dejjiemi fil-bilanċ tal-amministrazzjoni pubblika, filwaqt li jkunu mmirati lejn it-titjib tal-kwalità tal-finanzi pubbliċi u t-tisħiħ tal-potenzjal ta' tkabbir tal-ekonomija.
            ADOTTA DIN IR-RAKKOMANDAZZJONI :
            (1) Filwaqt li wieħed jagħraf li l-qagħda baġitarja tad-Danimarka fl-2010 rriżultat minn miżuri li jammontaw għal 2,2 % tal-PGD fl-2009 u 1,3 % fl-2010, li hija reazzjoni xierqa għat-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku u kienu konformi mal-prinċipji tal-Pjan Ewropew ta' Rkupru Ekonomiku, kif ukoll mil-libertà ta' moviment tal-istabbilizzaturi awtomatiċi, l-awtoritajiet Daniżi għandhom itemmu l-qagħda attwali ta' defiċit eċċessiv malajr kemm jista' jkun u sa mhux aktar tard mill-2013.
            (2) L-awtoritajiet Daniżi għandhom iniżżlu d-defiċit pubbliku taħt it-3 % tal-PGD b’mod kredibbli u sostenibbli billi jieħdu azzjoni f’qafas ta’ medda medja ta' żmien. B’mod speċifiku, għal dan il-għan, l-awtoritajiet Daniżi għandhom:
            (a) jimplimentaw il-miżuri fiskali fl-2010 kif previst fl-aħħar aġġornament tal-programm ta' konverġenza u jibdew il-konsolidazzjoni fl-2011 sabiex sal-2013 inaqqsu d-defiċit taħt il-valur ta' referenza.
            (b) jassiguraw sforz fiskali annwali medju ta’ mill-inqas 0,5 % tal-PGD matul il-perjodu 2011-2013.
            (c) jispeċifikaw u jimplimentaw bir-reqqa l-miżuri li huma neċessarji għall-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv sal-2013, jekk il-kundizzjonijiet ċikliċi jippermettu dan, u jaċċelleraw it-tnaqqis tad-defiċit jekk il-kundizzjonijiet ekonomiċi jew baġitarji jkunu aħjar minn dawk mistennija attwalment.
            (3) Il-Kunsill jistabbilixxi l-iskadenza tat-[13 ta' Jannar 2011] biex il-gvern Daniż jieħu azzjoni effettiva u jispeċifika l-miżuri li se jkunu neċessarji biex isir progress lejn il-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv. Il-valutazzjoni tal-azzjoni effettiva se tqis l-iżviluppi ekonomiċi mqabbla mal-prospettiva ekonomika fit-tbassir tas-servizzi tal-Kummissjoni tar-rebbiegħa 2010.
            L-awtoritajiet Daniżi għandhom jirrapportaw dwar il-progress li jsir fl-implimentazzjoni ta' dawn ir-rakkomandazzjonijiet f'kapitolu separat fl-aġġornamenti tal-programmi ta' konverġenza li ġejjin sat-tneħħija tal-proċedura ta' defiċit eċċessiv.
            Barra minn hekk, il-Kunsill jenfasizza l-importanza tal-kisba tal-għanijiet fuq il-medda medja ta' żmien (MTO) għal ġestjoni baġitarja xierqa għat-tnaqqis fir-ritmi ekonomiċi. Il-Kunsill għalhekk jistieden lill-awtoritajiet Daniżi biex jiżguraw li l-konsolidazzjoni baġitarja lejn l-għan fuq medda medja ta' żmien għall-pożizzjoni baġitarja - baġit ibbilanċjat f’termini strutturali sal-2015 – tiġi sostenuta wara li jitranġa d-defiċit eċċessiv.
            Din ir-rakkomandazzjoni hija indirizzata lir-Renju tad-Danimarka
            Magħmula fi Brussel,
            Għall-Kunsill
            Il-President […]
            [1] ĠU L 209, 2.8.1997, p. 6.
         LV
            (...PICT...)|EIROPAS KOMISIJA|
            Briselē, 15.6.2010
            SEC(2010) 744 galīgā redakcija

            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS

            par pārmērīga valsts budžeta deficīta situācijas novēršanu Dānijā
            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS

            par pārmērīga valsts budžeta deficīta situācijas novēršanu Dānijā
            EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
            ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 7. punktu,
            ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
            tā kā:
            (1) Saskaņā ar Līguma 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta.
            (2) Stabilitātes un izaugsmes pakta mērķis ir sakārtotas valsts finanses kā līdzeklis, lai nostiprinātu nosacījumus stabilām cenām un stiprai, stabilai izaugsmei, kas veicina nodarbinātības kāpumu.
            (3) Ar Stabilitātes un izaugsmes pakta 2005. gada reformu tika meklētas iespējas uzlabot efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgstoši saglabāt valsts finanšu ilgtspējību. Tā mērķis bija jo īpaši nodrošināt, lai ekonomikas un budžeta stāvoklis būtu pilnībā ņemts vērā visos pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras posmos. Tādējādi Stabilitātes un izaugsmes pakts kalpo par atbalstu valdības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot vērā situāciju ekonomikā.
            (4) Padome saskaņā ar Līguma 126. panta 6. punktu [2010. gada 13. jūlijā] ir nolēmusi, ka Dānijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts.
            (5) Padomei saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu un 3. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.   (kas ietilpst Stabilitātes un izaugsmes paktā), ir arī jāsniedz attiecīgajai dalībvalstij ieteikumi par to, kā novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju noteiktā termiņā. Ieteikumā jānosaka termiņš, kurš nav ilgāks par sešiem mēnešiem un kurā attiecīgajai dalībvalstij ir efektīvi jārīkojas nolūkā novērst pārmērīgo budžeta deficītu, kā arī jānosaka termiņš pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai, kam jābūt pabeigtai nākamajā gadā pēc tā konstatēšanas, ja vien nepastāv īpaši apstākļi. Izlemjot, vai pastāv īpaši apstākļi, jāņem vērā “būtiski faktori”, kas sīkāk paskaidroti Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 3. punktā. Turklāt Padomes ieteikumā novērst pārmērīgu budžeta deficītu jānosaka, ka ir panākams minimālais strukturālās bilances, proti, cikliski koriģētās bilances, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, gada uzlabojums vismaz 0,5 % apmērā no IKP.[1]
            OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.
            (6) Saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta 2005. gada reformu, ar ko tika ieviesta lielāka elastība, piemērojot pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras noteikumus, var uzskatīt, ka Dānijas gadījumā pastāv īpaši apstākļi. Konkrēti, 2009. gada recesija izpaudās kā straujš privātā patēriņa, investīciju un eksporta kritums, ko izraisījusi finanšu krīze un pasaules ekonomikas lejupslīde, jo īpaši pieprasījuma samazināšanās no galveno tirdzniecības partneru puses (Vācijas, Apvienotās Karalistes, Zviedrijas un Norvēģijas). 2010. gada budžeta deficīts ir sekas, ko izraisīja gan ekonomikas lejupslīde, gan Dānijas iestāžu saskaņā ar EEAP veiktie stimulēšanas pasākumi.   Pastāvot īpašiem apstākļiem, Padomei ir pilnvaras atļaut dalībvalstij novērst pārmērīgu budžeta deficītu vidējā termiņā.
            (7) Saskaņā ar 2010. gada aprīļa paziņojumu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru plānots, ka valsts kopbudžeta deficīts Dānijā 2010. gadā sasniegs 5,4 % no IKP. Šajā prognozē ir ņemta vērā ekonomikas lejupslīde un konverģences programmas 2010. gada februāra atjauninājumā izklāstītā ekonomikas atveseļošanas plāna fiskālā ietekme. Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozē lēsts, ka, politikai nemainoties, budžeta deficīts no 2,7 % no IKP 2009. gadā palielināsies līdz 5,5 % no IKP 2010. gadā un samazināsies līdz 4,9 % no IKP 2011. gadā. Šajā pieņēmumā nav ņemti vērā konsolidācijas pasākumi 2011. gadam, par kuriem valdība paziņoja 2010. gada 25. maijā, vai pasākumi, kas līdz šim vēl nav pietiekami konkretizēti. Pateicoties budžeta pārpalikumam līdz 2009. gadam, Dānija saskaņā ar EEAP pieņēma fiskālās stimulēšanas pasākumus, kas veidoja 2,2 % no IKP 2009. gadā un 1,3 % no IKP 2010. gadā. Atveseļošanas pasākumi iedalās pastāvīgos nodokļu samazinājumos un pagaidu valsts investīciju pasākumos.
            (8) Ņemot vērā īpašos apstākļus un EEAP, ir ieteicams veikt vidējus ikgadējus fiskālos pasākumus. Attiecībā uz fiskālajiem pasākumiem jāņem vērā visi faktori, kas saistīti ar fiskālās politikas mērķu sasniegšanu, sākot ar valsts kopbudžeta deficītu un kopējo parādu, kā arī citiem indikatoriem, piemēram, tekošā konta stāvokli, finanšu sektora iespējamo saistību līmeni, procentu maksājumiem, riska uzcenojumu un paredzamiem ar sabiedrības novecošanos saistītiem izdevumiem vidējā termiņā. Aprēķinot vidējo ikgadējo fiskālo pasākumu apmēru, par sākumpunktu ir noteikts Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozē paredzētais 2011. gada deficīts. Visi fiskālie pasākumi, kas vajadzīgi, lai noteiktajā termiņā sasniegtu nominālo deficīta mērķi 3 %, ir aprēķināti, pieņemot, ka līdz 2015. gadam ražošanas apjoma starpība pakāpeniski samazināsies.
            (9) Ņemot vērā iepriekš minēto, ir lietderīgi apsvērt pārmērīga valsts budžeta deficīta novēršanas procedūru vidējā termiņā, par korekciju galīgo termiņu nosakot 2013. gadu. Lai veiktu ticamas un ilgtspējīgas korekcijas, jo īpaši, ņemot vērā, ka nav izteiktas ekonomiskas nelīdzsvarotības, Dānijas iestādēm 2010. gadā būtu jāīsteno iepriekš paredzētie fiskālie pasākumi un jānodrošina vidēja ikgadēja budžeta strukturāla korekcija ½ % apmērā no IKP laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam;   jāprecizē pasākumi, kas vajadzīgi pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai līdz 2013. gadam, ja to pieļauj cikliskie nosacījumi, un jāpaātrina budžeta deficīta samazināšana, ja ekonomikas vai budžeta stāvoklis izrādītos labvēlīgāks, nekā šobrīd paredzams.
            (10) Kā rāda līdzšinējie budžeta izpildes rezultāti, Dānijai ir nākusi par labu samērā stingrā fiskālā sistēma, kas izceļas ar plašu pārklājumu un fiskālo noteikumu pārredzamību un pārskatāmību. Tomēr vispārējiem valdības patēriņa izdevumiem ir tieksme pārsniegt mērķus. Jaunākās iniciatīvas, tostarp ekonomiskās sankcijas, varētu vairāk stimulēt pašvaldības stingri ievērot noteiktos mērķus. Kopš 2002. gada Dānijas nodokļu politika ir koncentrējusies uz nodokļu iesaldēšanu, līdz ar to nav iespējams paaugstināt ne tiešos, ne netiešos nodokļus. Nodokļu iesaldēšana nav kavējusi galveno nodokļu reformu 2009. gadā, bet stingra nodokļu iesaldēšanas ievērošana var sarežģīt turpmākas korekcijas.
            (11) Saskaņā ar datiem, ko Dānijas iestādes paziņoja 2010. gada aprīlī, valsts kopējais parāds 2009. gadā veidoja 41,6% no IKP, un tiek lēsts, ka tas pieaugs līdz 45,1 % no IKP 2010. gadā. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozi sagaidāms, ka, politikai nemainoties, parāda attiecība 2010. gadā pieaugs līdz 46 % no IKP un turpinās pieaugt, sasniedzot 49,5 % no IKP 2011. gadā, kas joprojām ir mazāk par atsauces vērtību — 60 % no IKP.
            (12) Lai pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ietvaros veiktu pastiprinātu uzraudzību, būs vajadzīga regulāra un savlaicīga kontrole par paveikto fiskālās konsolidācijas stratēģijas īstenošanā. Tāpēc Dānijas konverģences programmas atjauninājumos šim jautājumam varētu atvēlēt atsevišķu nodaļu.
            (13) Kopumā Padome uzskata, ka ar budžeta konsolidācijas pasākumiem jānodrošina valsts budžeta bilances noturīga uzlabošanās, kas tiktu virzīta uz valsts finanšu kvalitātes un ekonomikas izaugsmes potenciāla stiprināšanu,
            IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.
            (1) Atzīstot, ka Dānijas 2010. gada budžeta stāvokli noteica pasākumi 2,2 % apmērā no IKP 2009. gadā un 1,3 % apmērā no IKP 2010. gadā, kas bija piemērota reakcija uz lejupslīdi un saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna principiem, kā arī automātisko stabilizatoru brīvā darbība, Dānijas iestādēm pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā līdz 2013. gadam, ir jānovērš pašlaik pastāvošā pārmērīgā budžeta deficīta situācija.
            (2) Dānijas iestādēm ticamā un ilgtspējīgā veidā ir jāsamazina valsts kopbudžeta deficīts tā, lai tas būtu mazāks nekā 3 % no IKP, īstenojot pasākumus vidējā termiņā. Lai to panāktu, Dānijas iestādēm vajadzētu rīkoties šādi:
            (a) lai līdz 2013. gadam samazinātu deficītu zem atsauces vērtības, 2010. gadā jāīsteno fiskālie pasākumi, kas paredzēti aktuālajā konverģences programmas atjauninājumā, un 2011. gadā jāuzsāk konsolidācija;
            (b) jānodrošina, ka vidējais ikgadējais fiskālo pasākumu apmērs laika posmā no 2011. līdz 2013. gadam ir vismaz ½ % no IKP;
            (c) jāprecizē un rūpīgi jāīsteno pasākumi, kas vajadzīgi pārmērīga budžeta deficīta novēršanai līdz 2013. gadam, ja to pieļauj cikliskie nosacījumi, un jāpaātrina deficīta samazināšana, ja ekonomikas vai budžeta stāvoklis izrādītos labvēlīgāks, nekā šobrīd paredzams.
            (3) Padome Dānijas valdībai nosaka termiņu līdz [2011. gada 13. janvārim], lai tā efektīvi rīkotos šajā nolūkā un noteiktu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu virzību pārmērīga budžeta deficīta novēršanā. Pasākumu efektivitātes novērtējumā tiks ņemts vērā ekonomikas attīstības salīdzinājums ar ekonomikas prognozi Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozē.
            Par šo ieteikumu īstenošanā sasniegto Dānijas iestādēm jāziņo atsevišķā nodaļā turpmākajos konverģences programmas atjauninājumos līdz pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras atcelšanai.
            Turklāt Padome uzsver to, cik svarīgi ir sasniegt vidējā termiņa mērķi (VTM), lai pareizi pārvaldītu budžetu ekonomikas lejupslīdes apstākļos. Tāpēc Padome aicina Dānijas iestādes pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas nodrošināt budžeta konsolidāciju, lai tuvinātos budžeta vidēja termiņa mērķim —  strukturāli līdzsvarots budžets līdz 2015. gadam .
            Šis ieteikums ir adresēts Dānijas Karalistei.
            Briselē,
            Padomes vārdā —
            priekšsēdētājs […]
            [1] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.
         SK
            (...PICT...)|EURÓPSKA KOMISIA|
            Brusel, 15.6.2010
            SEK(2010) 744 v konečnom znení

            Odporúčanie na
            ODPORÚČANIE RADY

            s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Dánsku
            Odporúčanie na
            ODPORÚČANIE RADY

            s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Dánsku
            RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
            so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 7,
            so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
            keďže:
            (1) V súlade s článkom 126 zmluvy sa členské štáty majú vyhýbať nadmernému deficitu verejných financií.
            (2) Pakt o stabilite a raste vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom na posilnenie podmienok na cenovú stabilitu a silný udržateľný rast smerujúci k vytváraniu pracovných miest.
            (3) Cieľom reformy Paktu o stabilite a raste z roku 2005 bolo posilniť jeho účinnosť a hospodárske základy, ako aj zabezpečiť udržateľnosť verejných financií z dlhodobého hľadiska. Malo sa ňou zaistiť, aby sa vo všetkých krokoch v rámci postupu pri nadmernom deficite v plnej miere zohľadňovala najmä hospodárska a rozpočtová situácia. V tomto zmysle Pakt o stabilite a raste vytvára rámec na podporu vládnych politík zameraných na rýchle obnovenie zdravej rozpočtovej pozície so zreteľom na hospodársku situáciu.
            (4) Rada [13. júla 2010] v súlade s článkom 126 ods. 6 zmluvy rozhodla, že v Dánsku existuje nadmerný deficit.
            (5) V súlade s článkom 126 ods. 7 zmluvy a článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.   (ktorý je súčasťou Paktu o stabilite a raste), Rada takisto požaduje, aby sa pre príslušné členské štáty vypracovali odporúčania s cieľom odstrániť nadmerný deficit v stanovenej lehote. V odporúčaní sa má stanoviť lehota šesť mesiacov na to, aby príslušné členské štáty prijali najúčinnejšie opatrenia na odstránenie nadmerného deficitu, ako aj lehota na odstránenie nadmerného deficitu, ktorá by mala ukončiť v roku, ktorý nasleduje po jeho zistení, pokiaľ sa nevyskytnú mimoriadne okolnosti. Pri rozhodovaní, či existujú mimoriadne okolnosti, by sa mali zohľadňovať „významné faktory“ vysvetlené v článku 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1467/97. V odporúčaní na odstránenie nadmerného deficitu by Rada okrem toho mala požadovať dosiahnutie minimálneho ročného zlepšenia štrukturálneho salda, t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o referenčnú hodnotu na úrovni 0,5 % HDP.[1]
            Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.
            (6) Dospelo sa k záveru, že v prípade Dánska existujú mimoriadne okolnosti, ktoré sú významné pre väčšiu flexibilitu pri uplatňovaní postupu pri nadmernom deficite, ktorý sa zaviedol v rámci reformy Paktu o stabilite a raste z roku 2005. V recesii v roku 2009 sa odzrkadľoval náhly pokles súkromnej spotreby, investícií a vývozu spôsobený finančnou krízou a celosvetovou recesiou, a najmä prudký pokles dopytu zo strany hlavných obchodných partnerov (Nemecka, Spojeného kráľovstva, Švédska a Nórska). Deficit v roku 2010 je dôsledkom hospodárskeho poklesu, ako aj stimulačných opatrení, ktoré v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva prijali dánske orgány.   Existencia mimoriadnych okolností oprávňuje Radu, aby umožnila korekciu nadmerného deficitu v strednodobom rámci.
            (7) Podľa oznámenia v rámci postupu pri nadmernom deficite z apríla 2010 sa plánuje, že dlh verejných financií v roku 2010 dosiahne 5,4 % HDP po zohľadnení hospodárskeho poklesu a fiškálneho vplyvu plánu na oživenie hospodárstva obsiahnutého v aktualizácii konvergenčného programu z februára 2010. V predpovedi útvarov Komisie z jari 2010 sa predpokladá, že sa deficit verejných financií rozšíri z 2,7 % HDP v roku 2009 na 5,5 % HDP v roku 2010 a za predpokladu nezmenenej politiky klesne v roku 2011 na 4,9 % HDP. V tomto predpoklade sa pre rok 2011 nezohľadňujú konsolidačné opatrenia, ktoré vláda oznámila 25. mája 2010, ani opatrenia, ktoré sa zatiaľ dostatočne nešpecifikovali. Profitujúc z rozpočtových prebytkov spred roku 2009 prijalo Dánsko fiškálne stimulačné opatrenia v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva, ktoré predstavovali 2,2 % v roku 2009 a 1,3 % v roku 2010. Medzi opatrenia na oživenie patrí trvalé znižovanie daní a dočasné štátne investičné opatrenia.
            (8) Vzhľadom na mimoriadne okolnosti a rámec európskeho plánu na oživenie hospodárstva sa odporúča priemerné ročné fiškálne úsilie. Vo fiškálnom úsilí by sa mali zohľadňovať všetky faktory významné pre dosiahnutie cieľov fiškálnej politiky, pričom sa vychádza z úrovne deficitu verejných financií a hrubého dlhu, ako aj iných ukazovateľov, ako je súčasný stav účtu, úroveň podmienených záväzkov finančného sektora, úrokové splátky, rizikové prémie a očakávaná zmena výdavkov súvisiacich s vekom v strednodobom horizonte. Pri výpočte priemerného ročného fiškálneho úsilia sa v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2010 za východiskový bod považuje deficit na rok 2011. Celkové fiškálne úsilie potrebné na dosiahnutie cieľa nominálneho deficitu na úrovni 3 % v danej lehote sa teda vypočíta tak, že sa predpokladá postupné odstránenie produkčnej medzery do roku 2015.
            (9) V tomto kontexte je vhodné zvážiť korekciu nadmerného deficitu v strednodobom rámci v lehote na korekciu do roku 2013. Vzhľadom absenciu väčších hospodárskych nerovnováh by si dôveryhodné a udržateľné tempo úpravy vyžadovalo najmä to, aby dánske orgány vykonávali v roku 2010 fiškálne opatrenia podľa plánu a aby zaistili v rokoch 2010 – 2013 priemernú ročnú štrukturálnu rozpočtovú úpravu vo výške 0,5 % HDP;   aby špecifikovali potrebné opatrenia s cieľom dosiahnuť korekciu nadmerného deficitu do roku 2013, ak to umožnia cyklické podmienky, a aby urýchlili zníženie deficitu, ak sa hospodárske alebo rozpočtové podmienky zlepšia oproti súčasným očakávaniam.
            (10) Ako vidieť z rozpočtových výsledkov, Dánsko využívalo pomerne silný fiškálny rámec, ktorý sa vyznačuje hlavne širokým rozsahom pôsobnosti, transparentnosťou a zreteľnosťou jeho fiškálnych pravidiel. Spotreba verejných financií však mala tendenciu prekračovať cieľové hodnoty. Najnovšími iniciatívami, ktoré sa týkajú hospodárskych sankcií, by sa mohla posilniť motivácia miestnych samospráv pri dodržiavaní dohodnutých cieľov. Od roku 2002 sa dánska daňová politika sústreďuje na zmrazenie daní, a preto sa nemôžu zvyšovať nepriame ani priame dane. Zmrazenie daní síce nestálo v ceste zásadnej daňovej reforme v roku 2009, jeho prísne dodržiavanie by však mohlo spôsobiť ťažkosti pri ďalších úpravách.
            (11) Podľa údajov, ktoré oznámili dánske orgány v apríli 2010, bol hrubý verejný dlh v roku 2009 na úrovni 41,6 % HDP a v roku 2010 sa predpokladá jeho zvýšenie na 45,1 % HDP. Podľa predpovede útvarov Komisie z jari 2010 za predpokladu nezmenenej politiky sa v roku 2010 očakáva zvýšenie úrovne dlhu na 46 % HDP a v roku 2011 ďalšie zvýšenie na 49,5 % HDP, čo je stále pod úrovňou referenčnej hodnoty 60 %.
            (12) Zvýšený dohľad v rámci postupu pri nadmernom deficite si bude vyžadovať pravidelné a včasné monitorovanie pokroku dosiahnutého pri vykonávaní stratégie fiškálnej konsolidácie. V tomto kontexte by sa mohla tejto otázke účelne venovať osobitná kapitola v aktualizáciách dánskeho konvergenčného programu.
            (13) Vo všeobecnosti by sa rozpočtovými konsolidačnými opatreniami malo zaistiť trvalé zlepšenie salda verejných financií pri súčasnom zameraní sa na zvyšovanie kvality verejných financií a na posilňovanie rastového potenciálu hospodárstva.
            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE :
            (1) Uznávajúc, že rozpočtová pozícia Dánska v roku 2010 bola dôsledkom opatrení, ktoré predstavovali 2,2 % HDP v roku 2009 a 1,3 % HDP v roku 2010, čo bolo primeranou reakciou na pokles a čo bolo v súlade so zásadami európskeho plánu na oživenie hospodárstva, ako aj na voľné pôsobenie automatických stabilizátorov, mali by dánske orgány odstrániť súčasný nadmerný deficit čo najskôr, ale najneskôr do roku 2013.
            (2) Dánske orgány by mali znížiť deficit verejných financií pod úroveň 3 % HDP dôveryhodným a udržateľným spôsobom prijatím opatrení v strednodobom rámci. Konkrétne, dánske orgány by na tento účel mali:
            (a) v roku 2010 vykonať fiškálne opatrenia podľa plánu v najnovšej aktualizácii konvergenčného programu a v roku 2011 začať s konsolidáciou s cieľom znížiť deficit pod úroveň referenčnej hodnoty do roku 2013;
            (b) zaistiť priemerné ročné fiškálne úsilie v období rokov 2011 – 2013 na úrovni najmenej 0,5 % HDP;
            (c) špecifikovať a dôsledne vykonávať opatrenia potrebné na dosiahnutie korekcie nadmerného deficitu do roku 2013, ak to umožnia cyklické podmienky, a urýchliť zníženie deficitu, ak sa hospodárske alebo rozpočtové podmienky zlepšia oproti súčasným očakávaniam.
            (3) Rada stanovuje dánskej vláde lehotu [13. január 2011] na prijatie účinných opatrení a na špecifikovanie opatrení, ktoré budú potrebné na dosiahnutie pokroku smerom ku korekcii nadmerného deficitu. Pri posudzovaní účinných opatrení sa zohľadní hospodársky vývoj v porovnaní s hospodárskym výhľadom uvedeným v predpovedi útvarov Komisie z jari 2010.
            Dánske orgány by mali predkladať správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní týchto odporúčaní v samostatnej kapitole nadchádzajúcich aktualizácií konvergenčných programov až do zrušenia postupu pri nadmernom deficite.
            Rada okrem toho zdôrazňuje dôležitosť dosiahnutia strednodobého cieľa (MTO) pre primerané rozpočtové riadenie hospodárskych poklesov. Preto vyzýva dánske orgány, aby zaistili udržanie rozpočtovej konsolidácie smerom k strednodobému cieľu – vyrovnanému rozpočtu v štrukturálnom vyjadrení do roku 2015 – aj po korekcii nadmerného deficitu.
            Toto odporúčanie je určené Dánskemu kráľovstvu.
            V Bruseli
            Za Radu
            predseda […]
            [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.
         SL
            (...PICT...)|EVROPSKA KOMISIJA|
            Bruselj, 15.6.2010
            SEC(2010) 744 konč.

            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA

            za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja na Danskem
            Priporočilo
            PRIPOROČILO SVETA

            za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja na Danskem
            SVET EVROPSKE UNIJE JE –
            ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(7) Pogodbe,
            ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
            ob upoštevanju naslednjega:
            (1) V skladu s členom 126 Pogodbe se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.
            (2) Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest.
            (3) Leta 2005 je bil Pakt za stabilnost in rast prenovljen, da bi se okrepili njegova učinkovitost in gospodarski temelji ter ohranila dolgoročna vzdržnost javnih financ. Cilj prenove pakta je bil zagotoviti, da se v vseh fazah postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v celoti upošteva predvsem gospodarsko in proračunsko ozadje. Na ta način Pakt za stabilnost in rast zagotavlja okvir, ki podpira vladne politike za hitro ponovno vzpostavitev trdnih proračunskih stanj, pri tem pa upošteva gospodarske razmere.
            (4) Svet je [13. julija 2010] v skladu s členom 126(6) Pogodbe odločil, da ima Danska čezmeren primanjkljaj.
            (5) V skladu s členom 126(7) Pogodbe in členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem UL L 209, 2.8.1997, str. 6.   (ki je del Pakta za stabilnost in rast) mora Svet poleg tega na državo članico nasloviti priporočila z namenom, da se stanje čezmernega primanjkljaja v danem roku odpravi. V priporočilu morata biti za zadevno državo članico določena rok največ šestih mesecev za sprejetje učinkovitih ukrepov za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja in rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ki mora biti doseženo v letu, ki sledi letu ugotovitve obstoja čezmernega primanjkljaja, razen v posebnih okoliščinah. Pri ugotavljanju, ali obstajajo posebne okoliščine, je treba upoštevati „pomembne dejavnike“, kot so pojasnjeni v členu 2(3) Uredbe (ES) št. 1467/97. Poleg tega mora Svet v priporočilu za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja zahtevati, da se doseže minimalno letno izboljšanje strukturnega salda, tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, v višini vsaj 0,5 % BDP.[1]
            UL L 209, 2.8.1997, str. 6.
            (6) Šteje se, da na Danskem obstajajo posebne okoliščine, ki so pomembne za večjo prožnost pri izvajanju postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, uvedenim z reformo Pakta za stabilnost in rast leta 2005. Recesija iz leta 2009 je bila predvsem odraz strmega padca zasebne porabe, naložb in izvoza zaradi finančne krize in svetovne recesije, zlasti upada povpraševanja iz glavnih trgovinskih partnerjev (Nemčija, Združeno kraljestvo, Švedska in Norveška). Primanjkljaj v letu 2010 je posledica upada gospodarske rasti in ukrepov spodbujanja, ki so jih danski organi sprejeli v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva.   Zaradi obstoja posebnih okoliščin lahko Svet dovoli zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v srednjeročnem obdobju.
            (7) Po podatkih iz obvestila o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2010 naj bi javnofinančni primanjkljaj Danske v letu 2010 dosegel 5,4 % BDP ob upoštevanju upada gospodarske rasti in fiskalnih posledic načrta za oživitev gospodarstva, natančneje obravnavanih v dopolnitvi konvergenčnega programa iz februarja 2010. Glede na napovedi služb Komisije iz pomladi 2010 naj bi se javnofinančni primanjkljaj povečal z 2,7 % BDP v letu 2009 na 5,5 % BDP v letu 2010, v letu 2011 pa zmanjšal na 4,9 % BDP, če se politika ne bo spremenila. Pri tej predpostavki se ne upoštevajo konsolidacijski ukrepi za leto 2011, ki jih je vlada napovedala 25. maja 2010, oziroma ukrepi, ki še niso dovolj opredeljeni. Danska je izkoristila presežek proračuna pred letom 2009 in sprejela fiskalne spodbudne ukrepe, ki so skladni z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva ter so v letu 2009 znašali 2,2 % BDP, v letu 2010 pa 1,3 % BDP. Ukrepi za oživitev se delijo na ukrepe za trajno znižanje davkov in začasne ukrepe za javne naložbe.
            (8) Ob upoštevanju posebnih okoliščin in okvira evropskega načrta za oživitev gospodarstva se priporoča povprečen letni fiskalni napor. Fiskalni napor bi moral upoštevati ustrezne dejavnike za dosego ciljev fiskalne politike, za začetek raven splošnega javnofinančnega primanjkljaja in bruto dolga ter druge kazalce, kot so bilanca tekočega računa, raven pogojnih obveznosti finančnega sektorja, plačila obresti, premije za tveganja in srednjeročno pričakovana sprememba v odhodkih, povezanih s staranjem prebivalstva. Pri izračunu povprečnega letnega fiskalnega napora se za izhodišče vzame primanjkljaj za leto 2011 iz napovedi služb Komisije iz pomladi 2010. Skupni fiskalni napor, potreben za to, da se do roka doseže nominalni ciljni primanjkljaj v višini 3 %, se nato izračuna tako, da se predpostavi postopna odprava proizvodne vrzeli do leta 2015.
            (9) Zaradi tega je primerno razmisliti o zmanjšanju čezmernega primanjkljaja v srednjeročnem obdobju z rokom za zmanjšanje leta 2013. Zlasti glede na odsotnost večjih gospodarskih neravnovesij bi morali danski organi za verodostojen in trajnosten postopek prilagoditve v letu 2010 izvajati fiskalne ukrepe, kot je predvideno, in zagotoviti povprečno letno strukturno prilagoditev v višini 0,5 % BDP v obdobju 2010–2013;   določiti ukrepe, potrebne za dosego zmanjšanja presežnega primanjkljaja do leta 2013, če to omogočajo ciklični pogoji, in za hitrejše zmanjševanje primanjkljaja, če se gospodarske ali proračunske razmere izkažejo za boljše od sedanjih pričakovanj.
            (10) Proračunski rezultati Danske kažejo, da je imela ta država koristi od razmeroma močnega fiskalnega okvira, in sicer zlasti zaradi široke pokritosti ter preglednosti in razvidnosti njenih fiskalnih pravil. Odhodki javne porabe pa so vseeno nagnjeni k preseganju ciljnih vrednosti. Nedavne pobude v zvezi z gospodarskimi sankcijami bi lahko okrepile spodbude za občine glede upoštevanja dogovorjenih ciljev. Od leta 2002 se danska davčna politika osredotoča na zamrznitev davkov, pri čemer se niti posredni niti neposredni davki ne morejo zvišati. Zamrznitev davkov ni ovirala obsežne davčne reforme v letu 2009, njeno strogo upoštevanje pa bi lahko povzročilo težave pri nadaljnjih prilagoditvah.
            (11) Po podatkih, ki so jih danski organi sporočili aprila 2010, je bruto javni dolg v letu 2009 znašal 41,6 % BDP, v letu 2010 pa naj bi se povečal na 45,1 % BDP. Po napovedi služb Komisije iz pomladi 2010 naj bi se, če se politika ne bo spremenila, raven dolga v letu 2010 dvignila na 46 % BDP, v letu 2011 pa na nadaljnjega 49,5 % BDP, kar je še vedno pod referenčno vrednostjo 60 %.
            (12) Za strožji nadzor v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem bo treba redno in pravočasno spremljati napredek pri izvajanju strategije finančne konsolidacije. V tem okviru bi bilo v prihodnje posodobitve konvergenčnega programa Danske primerno vključiti posebno poglavje o tem vprašanju.
            (13) Svet meni, da bi morali ukrepi za proračunsko konsolidacijo na splošno zagotoviti trajno izboljšanje javnofinančnega salda, hkrati pa bi morali biti usmerjeni k povečevanju kakovosti javnih financ in krepitvi možnosti za gospodarsko rast –
            SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
            (1) Ob upoštevanju, da je proračunsko stanje Danske v letu 2010 posledica ukrepov v višini 2,2 % BDP v letu 2009 in 1,3 % BDP v letu 2010, ki so ustrezen odziv na upad gospodarske rasti in na splošno skladni z načeli evropskega načrta za oživitev gospodarstva, kot tudi prostega delovanja avtomatskih stabilizatorjev, bi morali danski organi čim hitreje in najpozneje do leta 2013 odpraviti sedanji čezmerni primanjkljaj.
            (2) Danski organi bi morali javnofinančni primanjkljaj z ukrepi v srednjeročnem obdobju znižati pod 3 % BDP na verodostojen in trajen način. Zato bi morali danski organi zlasti:
            (a) v letu 2010 izvajati fiskalne ukrepe, kot je predvideno v zadnji posodobitvi konvergenčnega programa, in v letu 2011 začeti s konsolidacijo, da bi se do leta 2013 primanjkljaj zmanjšal pod referenčno vrednost;
            (b) zagotoviti povprečni letni fiskalni napor, ki bi znašal vsaj 0,5 % BDP v obdobju 2011–2013;
            (c) določiti in strogo izvajati ukrepe, potrebne za odpravo presežnega primanjkljaja do leta 2013, če to omogočajo ciklični pogoji, in za hitrejše zmanjševanje primanjkljaja, če se gospodarske ali proračunske razmere izkažejo za boljše od sedanjih pričakovanj.
            (3) Svet je določil rok [13. januar 2011], do katerega mora danska vlada sprejeti učinkovite ukrepe in opredeliti potrebne ukrepe za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Pri oceni učinkovitih ukrepov se upošteva gospodarski razvoj v primerjavi z gospodarskimi obeti v napovedi služb Komisije iz pomladi 2010.
            Danski organi morajo o napredku pri izvajanju teh priporočil poročati v posebnem poglavju v prihodnjih posodobitvah konvergenčnih programov do odprave postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
            Poleg tega Svet poudarja pomen, ki ga ima doseganje srednjeročnega cilja za ustrezno proračunsko upravljanje upadov gospodarske rasti. Danske organe zato poziva, naj zagotovijo, da se bo po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja vzdrževala proračunska konsolidacija zaradi približanja srednjeročnemu cilju glede proračunskega stanja ( strukturno uravnotežen proračun do leta 2015 ).
            To priporočilo je naslovljeno na Kraljevino Dansko.
            V Bruslju,
            Za Svet
            Predsednik […]
            [1] UL L 209, 2.8.1997, str. 6.
         RO
            (...PICT...)|COMISIA EUROPEANĂ|
            Bruxelles, 15.6.2010
            SEC(2010) 744 final

            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI

            cu scopul de a pune capăt situației de deficit public excesiv în Danemarca
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI

            cu scopul de a pune capăt situației de deficit public excesiv în Danemarca
            CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
            având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (7),
            având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
            întrucât:
            (1) În conformitate cu articolul 126 din tratat, statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive.
            (2) Pactul de stabilitate și creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere susținută și durabilă, care să contribuie la crearea de locuri de muncă.
            (3) Reforma din 2005 a Pactului de stabilitate și creștere a căutat să îi întărească eficacitatea și bazele economice, precum și să protejeze sustenabilitatea finanțelor publice pe termen lung. Ea avea ca obiectiv garantarea faptului că situația economică și bugetară este pe deplin luată în considerare în toate etapele PDE. Astfel, Pactul de stabilitate și creștere constituie cadrul care sprijină politicile guvernamentale pentru o revenire rapidă la poziții bugetare solide ținând cont de situația economică.
            (4) La [13 iulie 2010], Consiliul a hotărât, în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din tratat, că în Danemarca există un deficit excesiv.
            (5) În conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv JO L 209, 2.8.1997, p. 6.   (care face parte din Pactul de stabilitate și creștere), Consiliul trebuie, de asemenea, să adreseze recomandări statului membru în cauză pentru a pune capăt situației de deficit excesiv într-o perioadă determinată. Recomandarea trebuie să stabilească un termen limită de cel mult șase luni până la care statul membru trebuie să întreprindă acțiuni eficiente în vederea corectării deficitului excesiv, precum și un termen limită pentru corectarea acestuia, care trebuie să se încheie în anul ce urmează după identificarea sa, cu excepția cazului în care există circumstanțe speciale. La stabilirea existenței unor circumstanțe speciale, trebuie să se țină seama de „factorii relevanți” definiți la articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97. De asemenea, într-o recomandare pentru corectarea unui deficit excesiv, Consiliul solicită statului membru să realizeze o îmbunătățire anuală minimă a soldului structural, altfel spus a soldului ajustat ciclic, excluzând măsurile one-off și alte măsuri temporare, de cel puțin 0,5% din PIB ca valoare de referință.[1]
            JO L 209, 2.8.1997, p. 6.
            (6) Se consideră că, în cazul Danemarcei, există circumstanțe speciale care justifică o mai mare flexibilitate în aplicarea procedurii de deficit excesiv introdusă în 2005 odată cu reforma Pactului de stabilitate și creștere. Concret, recesiunea din 2009 a reflectat declinul abrupt al consumului privat, al investițiilor și al exporturilor, drept consecință a crizei financiare și a recesiunii mondiale, în special a diminuării cererii din partea principalilor parteneri comerciali (Germania, Regatul Unit, Suedia și Norvegia). Deficitul din 2010 este o consecință a încetinirii creșterii economice și a măsurilor de stimulare luate de autoritățile daneze în conformitate cu PERE.   Existența unor circumstanțe speciale permite Consiliului să autorizeze corectarea pe termen mediu a deficitului excesiv.
            (7) Conform notificării PDE din aprilie 2010, ținând seama de încetinirea activității economice și de impactul bugetar al planului de redresare economică detaliat în actualizarea din februarie 2010 a programului de convergență, se estimează că deficitul public al Danemarcei va atinge 5,4% din PIB în 2010. În previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2010 se estimează o accentuare a deficitului public de la 2,7% din PIB în 2009 la 5,5% din PIB în 2010, urmată de o diminuare până la 4,9% din PIB în 2011 dacă politicile actuale rămân neschimbate. Această estimare nu ține seama de măsurile de consolidare pentru 2011, anunțate de guvern la 25 mai 2010, sau de măsuri care nu sunt încă suficient specificate. Beneficiind de excedente bugetare anterioare anului 2009, Danemarca a adoptat măsuri de stimulare fiscală, în conformitate cu PERE, care au atins 2,2% din PIB în 2009 și 1,3% din PIB în 2010. Măsurile de redresare cuprind atât reduceri permanente de impozite, cât și investiții publice temporare.
            (8) Luând în considerare circumstanțele speciale și cadrul PERE, se recomandă un efort fiscal anual mediu. Efortul fiscal trebuie să țină seama de totalitatea factorilor relevanți pentru îndeplinirea obiectivelor de politică fiscală, începând cu nivelul deficitului public și al datoriei brute, dar și pe baza altor indicatori, cum ar fi situația contului curent, nivelul datoriilor contingente din sectorul financiar, plățile de dobânzi, primele de risc și schimbările preconizate la nivelul cheltuielilor pe termen mediu legate de îmbătrânirea populației. Pentru calcularea efortului fiscal anual mediu, se ia ca punct de plecare deficitul pe 2011 prognozat în previziunile serviciilor Comisiei din primăvara lui 2010. Efortul fiscal total necesar pentru atingerea nivelului-țintă de 3% al deficitului nominal până la termenul limită se calculează în continuare pe baza ipotezei unei scăderi treptate a output gap-ului până în 2015.
            (9) În acest context, este oportun să se aibă în vedere corectarea deficitului excesiv pe termen mediu, termenul limită pentru efectuarea corecției fiind 2013. Concret, în absența unor dezechilibre economice majore, o strategie de ajustare credibilă și sustenabilă ar însemna aplicarea de către autoritățile daneze a măsurilor fiscale prevăzute pentru 2010 și garantarea unei ajustări structurale anuale de ½% din PIB în perioada 2011-2013,   precizarea măsurilor necesare pentru corectarea deficitului excesiv până în 2013 în cazul în care condițiile ciclice permit acest lucru și accelerarea reducerii deficitului în cazul în care condițiile economice sau bugetare se dovedesc a fi mai bune decât se estimează în prezent.
            (10) Așa cum atestă antecedentele sale bugetare, Danemarca a beneficiat de un cadru bugetar relativ solid, remarcabil prin vastul său domeniu de aplicare, precum și prin transparența și vizibilitatea normelor sale fiscale. Totuși, cheltuielile de consum ale sectorului public au avut tendința de a depăși valorile fixate. Inițiativele recente care presupun sancțiuni economice ar putea stimula municipalitățile să se conformeze obiectivelor fixate. Începând cu 2002, politica fiscală daneză se axează pe înghețarea impozitelor, astfel încât impozitele directe și cele indirecte nu pot fi majorate. Aceasta nu a stat în calea unei reforme fiscale majore întreprinse în 2009, însă respectarea strictă a politicii de înghețare a impozitelor poate îngreuna ajustările viitoare.
            (11) Conform informațiilor comunicate de autoritățile daneze în aprilie 2010, datoria publică brută s-a ridicat la 41,6% din PIB în 2009 și va crește în 2010 până la 45,1% din PIB. Potrivit previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2010, dacă politicile actuale rămân neschimbate, se estimează că nivelul datoriei va crește la 46% din PIB în 2010 și la 49,5% din PIB în 2011, situându-se încă sub valoarea de referință de 60%.
            (12) O supraveghere mai atentă în cadrul PDE va necesita o monitorizare periodică și în timp util a progreselor înregistrate în implementarea strategiei de consolidare fiscală. În aceste condiții, ar fi util ca în viitoarele versiuni actualizate ale programului de convergență al Danemarcei, un capitol separat să fie consacrat acestei chestiuni.
            (13) În general, în opinia Consiliului, măsurile de consolidare bugetară trebuie să asigure o îmbunătățire de durată a soldului bugetului general, vizând totodată creșterea calității finanțelor publice și consolidarea potențialului de creștere economică,
            ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
            (1) Recunoscând că poziția bugetară a Danemarcei în 2010 este rezultatul unor măsuri reprezentând 2,2% din PIB în 2009 și 1,3% în 2010, care constituie un răspuns adecvat la recesiune și concordă cu principiile Planului european de redresare economică, precum și al acțiunii libere a stabilizatorilor automați, autoritățile daneze ar trebui să pună capăt actualei situații de deficit excesiv cât mai rapid posibil și cel târziu până în 2013.
            (1) Autoritățile daneze ar trebui să aducă deficitul public sub valoarea de 3% din PIB în mod credibil și sustenabil prin măsuri pe termen mediu. În mod specific, în acest scop, autoritățile daneze ar trebui:
            (a) să implementeze în 2010 măsurile fiscale prevăzute în cea mai recentă actualizare a programului de convergență și să demareze consolidarea în 2011 pentru a aduce deficitul sub valoarea de referință până în 2013.
            (b) să asigure un efort fiscal anual mediu de cel puțin ½% din PIB în perioada 2011-2013.
            (c) să precizeze și să implementeze riguros măsurile necesare pentru corectarea deficitului excesiv până în 2013, în cazul în care condițiile ciclice permit acest lucru, și să accelereze reducerea deficitului, în cazul în care condițiile economice sau bugetare se dovedesc mai favorabile decât estimările curente.
            (2) Consiliul stabilește data de [13 ianuarie 2011] ca termen limită până la care Guvernul Danemarcei să întreprindă acțiuni eficiente și să precizeze care sunt măsurile necesare pentru a progresa în direcția corectării deficitului excesiv. Evaluarea eficienței acțiunilor va ține cont de evoluțiile economice comparativ cu perspectivele economice din previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2010.
            Autoritățile daneze ar trebui să raporteze progresele realizate în implementarea acestor recomandări într-un capitol separat în actualizările viitoare ale programului de convergență până la abrogarea procedurii de deficit excesiv.
            În plus, Consiliul subliniază importanța realizării obiectivului pe termen mediu (OTM) pentru gestionarea bugetară corespunzătoare a perioadelor de scădere economică. Consiliul invită așadar autoritățile daneze să asigure continuarea consolidării bugetare în scopul atingerii obiectivului pe termen mediu în ceea ce privește poziția bugetară–  un buget echilibrat în termeni structurali până în 2015  - după corectarea deficitului excesiv.
            Prezenta recomandare se adresează Regatului Danemarcei.
            Adoptată la Bruxelles,
            Pentru Consiliu
            Președintele […]
            [1] JO L 209, 2.8.1997, p. 6.
         FI
            (...PICT...)|EUROOPAN KOMISSIO|
            Bryssel 15.6.2010
            SEK(2010) 744 lopullinen

            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS

            Tanskan julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS

            Tanskan julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi
            EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
            ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 7 kohdan,
            ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
            sekä katsoo seuraavaa:
            (1) Perussopimuksen 126 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä.
            (2) Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.
            (3) Kun vakaus- ja kasvusopimusta vuonna 2005 uudistettiin, pyrittiin lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä. Sillä pyrittiin varmistamaan, että erityisesti talouden tilanne ja talousarviotilanne otettaisiin täysin huomioon liiallista alijäämää koskevan menettelyn kaikissa vaiheissa. Vakaus- ja kasvusopimuksen tarjoama kehys tukee tällä tavoin julkisen talouden rahoitusaseman ripeään tervehdyttämiseen tähtäävää hallituksen politiikkaa, jossa otetaan huomioon talouden tilanne.
            (4) Neuvosto päätti [13 päivänä heinäkuuta 2010] perussopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Tanskassa on liiallinen alijäämä.
            (5) Neuvoston on perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.   (joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta) 3 artiklan mukaisesti myös annettava kyseiselle jäsenvaltiolle suositukset julkisen talouden liiallisen alijäämän poistamiseksi määräajassa. Suosituksessa on vahvistettava enintään kuuden kuukauden määräaika, jonka kuluessa kyseisen jäsenvaltion on toteutettava tehokkaita toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi, sekä määräaika liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi. Korjaaminen olisi saatettava päätökseen liiallisen alijäämän toteamista seuraavana vuonna, paitsi jos on olemassa asiaan vaikuttavia erityisiä seikkoja. Päätettäessä, onko tällaisia erityisiä seikkoja, asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa esitetyt merkitykselliset tekijät olisi otettava huomioon. Alijäämän korjaamista koskevassa suosituksessa neuvoston olisi kehotettava parantamaan rakenteellista julkisen talouden rahoitusasemaa (eli suhdannetasoitettua rahoitusasemaa, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä) vuosittain tietyllä vähimmäismäärällä, jonka ohjearvona on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.[1]
            EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.
            (6) Tanskan tapauksessa katsotaan olevan olemassa erityisiä seikkoja, jotka antavat aihetta soveltaa liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä joustavasti vakaus- ja kasvusopimuksen vuoden 2005 uudistuksen mukaisesti. Vuonna 2009 taantuma johtui erityisesti yksityisen kulutuksen, investointien ja viennin romahtamisesta finanssikriisin ja maailmantalouden kehityksen hidastumisen seurauksena, kun kysyntä hiljeni etenkin tärkeimmissä kauppakumppanimaissa (Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Ruotsi ja Norja). Vuoden 2010 alijäämä johtuu sekä talouden laskusuhdanteesta että Tanskan viranomaisten Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti toteuttamista toimenpiteistä.   Näiden erityisten seikkojen vuoksi neuvosto voi sallia liiallisen alijäämän korjaamisen keskipitkällä aikavälillä.
            (7) Liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn liittyvässä, huhtikuussa 2010 annetussa ilmoituksessa Tanskan julkisen talouden alijäämän ennakoidaan olevan 5,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Ennusteessa otetaan huomioon talouden laskusuhdanne ja helmikuun 2010 tarkistetussa lähentymisohjelmassa täydennetyn talouden elvytyssuunnitelman vaikutus julkiseen talouteen. Komission yksiköiden kevään 2010 talousennusteessa julkisen talouden alijäämän ennustetaan kasvavan 2,7 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2009 5,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja supistuvan 4,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011, jos politiikkaa ei muuteta. Tässä oletuksessa ei oteta huomioon vuoden 2011 vakauttamistoimenpiteitä, joista hallitus ilmoitti 25 päivänä toukokuuta 2010, eikä toimenpiteitä, joita ei ole vielä riittävästi täsmennetty. Tanskassa oli ennen vuotta 2009 ollut julkisen talouden ylijäämää, jota se hyödynsi ottamalla käyttöön määriltään 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja 1,3 prosenttia vuonna 2010 olevat Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaiset toimenpiteet. Elvytystoimenpiteistä puolet ovat pysyviä veronalennuksia ja puolet väliaikaisia julkisia investointihankkeita.
            (8) Erityisten seikkojen ja Euroopan talouden elvytyssuunnitelman asettaman kehyksen vuoksi suositellaan, että toteutetaan keskimääräisiä vuotuisia julkisen talouden toimia. Julkisen talouden toimissa olisi otettava huomioon kaikki seikat, jotka ovat merkityksellisiä julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi. Näitä ovat julkisen talouden alijäämä ja bruttovelka sekä muut indikaattorit, kuten vaihtotase, finanssialan vastuusitoumusten taso, korkomaksut, riskipreemiot ja ikääntymiseen liittyvissä menoissa keskipitkällä aikavälillä odotettu muutos. Keskimääräisiä vuotuisia julkisen talouden toimia määriteltäessä lähtökohdaksi on otettu komission yksiköiden kevään 2010 talousennusteessa ennakoitu vuoden 2011 alijäämäluku. Julkisen talouden kokonaistoimet, joita tarvitaan tavoitteena olevan 3 prosentin nimellisen alijäämän saavuttamiseksi määräaikaan mennessä, on sen jälkeen määritelty olettamalla, että tuotantokuilu sulkeutuu vähitellen vuoteen 2015 mennessä.
            (9) Tätä taustaa vasten on aiheellista pyrkiä liiallisen alijäämän korjaamiseen keskipitkällä aikavälillä siten, että määräaika alijäämän korjaamiseksi on vuosi 2013.  Kun otetaan huomioon, ettei merkittävää talouden epätasapainoa esiinny, uskottavan ja kestävän sopeutusuran saavuttaminen edellyttää, että Tanskan viranomaiset toteuttavat finanssipoliittiset toimenpiteet suunnitellusti vuonna 2010. Lisäksi viranomaisten on  varmistettava, että julkista taloutta sopeutetaan vuosittain rakenteellisesti keskimäärin ½ prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2011, 2012 ja 2013,   ja täsmennettävä toimenpiteet, joita tarvitaan liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2013 suhdannekehityksen sen salliessa, ja nopeutettava alijäämän supistumista, jos taloudelliset tai finanssipoliittiset edellytykset osoittautuvat nykyisin oletettua paremmiksi.
            (10) Kuten viimeaikaiset julkisen talouden tulokset osoittavat, Tanska on hyötynyt suhteellisen vahvasta julkisen talouden kehyksestä, eritoten sikäli, että kehys on kattava ja julkista taloutta koskevat säännöt ovat avoimet ja näkyvät. Julkisyhteisöjen kulutusmenoissa on kuitenkin ollut alttiutta menokattojen ylittymiseen. Viimeaikaiset, taloudellisia seuraamuksia sisältävät aloitteet saattavat tarjota kunnille lisäkannustimia pysyä sovituissa tavoitteissa. Tanskan veropolitiikassa on vuodesta 2002 lähtien keskitytty verojen jäädytykseen, joka merkitsee, ettei välittömiä tai välillisiä veroja ole voinut nostaa. Verojen jäädyttäminen ei estänyt merkittävää verouudistusta vuonna 2009, mutta verojen jäädyttämisen orjallinen noudattaminen saattaa vaikeuttaa myöhempiä mukautuksia.
            (11) Tanskan viranomaisten huhtikuussa 2010 antamien tietojen mukaan julkinen bruttovelka on 41,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja sen uskotaan kasvavan 45,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Komission yksiköiden kevään 2010 talousennusteen mukaan BKT:hen suhteutettu velka kasvaa niin, että se on 46 prosenttia vuonna 2010 ja 49,5 prosenttia vuonna 2011, ellei politiikassa tapahdu muutoksia. Velka ei siis edelleenkään ylitä 60 prosenttia suhteessa BKT:hen olevaa viitearvoa.
            (12) Liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukainen tehostettu valvonta edellyttää, että edistymistä julkisen talouden vakauttamisstrategian täytäntöönpanossa seurataan säännöllisesti ja oikeaan aikaan. Sen vuoksi Tanskan lähentymisohjelman tuleviin tarkistuksiin olisi hyödyllistä sisällyttää tätä asiaa käsittelevä erillinen kohta.
            (13) Yleisesti ottaen neuvosto katsoo, että julkista taloutta vakauttavilla toimenpiteillä olisi varmistettava julkisen talouden rahoitusaseman kestävä kohentuminen. Lisäksi toimenpiteillä on pyrittävä parantamaan julkisen talouden laatua ja lisäämään talouden kasvupotentiaalia,
            ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
            (1) Kun otetaan huomioon, että julkisen talouden rahoitusasema on Tanskassa vuonna 2010 seurausta toimenpiteistä, joiden suuruus oli vuonna 2009 2,2 prosenttia ja vuonna 2010 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen ja jotka ovat tarkoituksenmukainen reaktio laskusuhdanteeseen ja Euroopan talouden elvytyssuunnitelman periaatteiden mukaisia, sekä automaattisten vakauttajien esteettömästä toiminnasta, Tanskan viranomaisten olisi lopetettava nykyinen liiallisen alijäämän tilanne mahdollisimman nopeasti ja viimeistään vuonna 2013.
            (2) Tanskan viranomaisten olisi saatettava julkisen talouden alijäämä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen uskottavalla ja kestävällä tavalla toteuttamalla toimia keskipitkällä aikavälillä. Tätä varten Tanskan viranomaisten olisi erityisesti
            (a) toteutettava finanssipoliittiset toimenpiteet vuonna 2010 viimeisimmässä tarkistetussa lähentymisohjelmassa suunnitellulla tavalla ja aloitettava julkisen talouden vakauttaminen vuonna 2011, jotta alijäämä saataisiin alle viitearvon viimeistään vuonna 2013;
            (b) varmistettava, että julkisen talouden toimet ovat vuosittain keskimäärin vähintään ½ prosenttia suhteessa BKT:hen  vuosina  2011, 2012 ja  2013 ;
            (c) täsmennettävä toimenpiteet, joita tarvitaan liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2013 suhdannekehityksen sen salliessa, ja pantava ne tinkimättömästi täytäntöön sekä nopeutettava alijäämän supistumista, jos taloudelliset tai finanssipoliittiset edellytykset osoittautuvat nykyisin oletettua paremmiksi.
            (3) Neuvosto vahvistaa [13 päivän tammikuuta 2011] määräajaksi, johon mennessä Tanskan olisi ryhdyttävä tuloksellisiin toimiin ja ilmoitettava toimenpiteet, jotka ovat tarpeen edistymisessä kohti liiallisen alijäämän korjaamista. Toimien tehokkuuden arvioinnissa otetaan huomioon talouden kehittyminen verrattuna komission yksiköiden kevään 2010 talousennusteen talousnäkymiin.
            Tanskan viranomaisten olisi raportoitava edistymisestä näiden suositusten täytäntöönpanossa erillisessä kohdassa laatiessaan lähentymisohjelman tulevia tarkistuksia ennen liiallista alijäämää koskevan menettelyn kumoamista.
            Lisäksi neuvosto korostaa, että keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttaminen on tärkeää talouden laskusuhdanteiden asianmukaisen budjettihallinnoinnin kannalta. Sen vuoksi se kehottaa Tanskan viranomaisia varmistamaan, että julkisen talouden vakauttamista kohti rahoitusasemaa koskevaa keskipitkän aikavälin tavoitetta eli  rakenteellisesti viimeistään vuonna 2015 tasapainossa olevaa talousarviota  jatketaan sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu.
            Tämä suositus on osoitettu Tanskan kuningaskunnalle.
            Tehty Brysselissä
            Neuvoston puolesta
            Puheenjohtaja […]
            [1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.
         PT
            (...PICT...)|COMISSÃO EUROPEIA|
            Bruxelas, 15.6.2010
            SEC(2010) 744 final

            Recomendação para uma
            RECOMENDAÇÃO DO CONSELHO

            com vista a pôr fim à situação de défice orçamental excessivo   na Dinamarca
            Recomendação para uma
            RECOMENDAÇÃO DO CONSELHO

            com vista a pôr fim à situação de défice orçamental excessivo na Dinamarca
            O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
            Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia, e, nomeadamente, o seu artigo 126.º, n.º 7,
            Tendo em conta a recomendação da Comissão Europeia,
            Considerando o seguinte:
            (1) De acordo com o disposto no artigo 126.º do Tratado, os Estados-Membros devem evitar défices orçamentais excessivos.
            (2) O Pacto de Estabilidade e Crescimento baseia-se no objectivo da solidez das finanças públicas, como meio de reforçar as condições para a estabilidade dos preços e para um crescimento robusto e sustentável, conducente à criação de emprego.
            (3) Em 2005, a reforma do Pacto de Estabilidade e Crescimento procurou reforçar a sua eficácia e os seus fundamentos económicos, bem como salvaguardar a sustentabilidade das finanças públicas a longo prazo. O seu objectivo era, nomeadamente, assegurar que o contexto económico e orçamental fosse inteiramente tido em conta em todas as etapas do procedimento relativo aos défices excessivos. Deste modo, o Pacto de Estabilidade e Crescimento fornece o quadro de apoio às políticas estatais que visam um regresso rápido a situações orçamentais sólidas, tendo em conta a situação económica.
            (4) Em conformidade com o disposto no artigo 126.º, n.º 6, do Tratado, o Conselho adptou, a [13 de Julho de 2010], uma decisão que constatava a existência de um défice excessivo na Dinamarca.
            (5) De acordo com o artigo 126.º, n.º 7, do Tratado e com o artigo 3.º do Regulamento (CE) n.º 1467/97 do Conselho relativo à aceleração e clarificação da aplicação do procedimento relativo aos défices excessivos JO L 209 de 2.8.1997, p. 6.   (que faz parte do Pacto de Estabilidade e Crescimento), o Conselho deve igualmente dirigir recomendações ao Estado-Membro em causa, para que este ponha termo à situação de défice excessivo num dado prazo. A recomendação deve estabelecer um prazo máximo de seis meses para o Estado-Membro tomar medidas eficazes para corrigir a situação de défice excessivo, bem como um prazo para a correcção desse défice, a qual deverá estar concluída no ano seguinte ao da sua identificação, salvo em caso de circunstâncias especiais. Aquando da decisão sobre a existência de circunstâncias especiais, devem ser devidamente tidos em conta «factores pertinentes», tal como definidos no artigo 2.º, n.º 3, do Regulamento (CE) n.º 1467/97. Além disso, numa recomendação para corrigir um défice excessivo, o Conselho deve requerer a realização de uma melhoria anual mínima do saldo estrutural – isto é, o saldo corrigido de variações cíclicas, líquido de medidas extraordinárias ou temporárias – de 0,5% do PIB, como valor de referência.[1]
            JO L 209 de 2.8.1997, p. 6.
            (6) Considera-se que, no caso da Dinamarca, existem circunstâncias especiais que justificam uma flexibilidade acrescida na aplicação do procedimento relativo aos défices excessivos introduzido pela reforma do Pacto de Estabilidade e Crescimento em 2005. De notar que a recessão de 2009 foi um reflexo da queda abrupta no consumo privado, no investimento e nas exportações, em consequência da crise financeira e da recessão mundial, com destaque para a diminuição da procura por parte dos principais parceiros (Alemanha, Reino Unido, Suécia e Noruega). O défice em 2010 é consequência, simultaneamente, da recessão económica e das medidas de estímulo tomadas pelas autoridades dinamarquesas em conformidade com o Plano de Relançamento da Economia Europeia (PREE).   A existência de circunstâncias especiais permite ao Conselho autorizar a correcção do défice excessivo num horizonte de médio prazo.
            (7) Segundo a notificação referente ao procedimento por défice excessivo de Abril de 2010, o défice das administrações públicas na Dinamarca deverá atingir 5,4% do PIB em 2010, atendendo à recessão económica e ao impacto orçamental do plano de recuperação da economia delineado na actualização de Fevereiro de 2010 do programa de convergência. Segundo as previsões da Primavera de 2010 dos serviços da Comissão, o défice das administrações públicas deverá subir de 2,7% do PIB em 2009 para 5,5% em 2010, descendo em 2011 para 4,9%, num cenário de políticas inalteradas. Esta hipótese não tem em conta as medidas de consolidação para 2011, anunciadas pelo governo a 25 de Maio de 2010, nem medidas ainda não suficientemente especificadas. Beneficiando de excedentes orçamentais antes de 2009, a Dinamarca adoptou medidas de estímulo orçamental em conformidade com o PREE, correspondentes a 2,2% do PIB em 2009 e a 1,3% em 2010. As medidas de retoma dividem-se entre desagravamentos fiscais permanentes e medidas temporárias de investimento público.
            (8) Considerando as circunstâncias especiais e o quadro do PREE, recomenda-se um esforço orçamental anual médio. O esforço orçamental deve ter em conta todos os factores relevantes para a consecução dos objectivos de política orçamental, começando pelos níveis do défice global das administrações públicas e da dívida pública bruta e por outros indicadores, como a situação da balança de transacções correntes, o nível de passivos eventuais do sector financeiro, os pagamentos de juros, os prémios de risco e a evolução esperada das despesas relacionadas com o envelhecimento demográfico a médio prazo. Para calcular o esforço orçamental anual médio, toma-se como ponto de partida o valor do défice em 2011, previsto pelos serviços da Comissão na Primavera de 2010. O esforço orçamental total necessário para alcançar a meta do défice nominal de 3% dentro do prazo fixado é então calculado com base no pressuposto de uma redução gradual do hiato do produto até 2015.
            (9) Neste contexto, é oportuno considerar a correcção do défice excessivo a médio prazo, tendo como data-limite 2013. Mais especificamente, dada a ausência de grandes desequilíbrios económicos, será necessário, para que a trajectória de ajustamento seja credível e sustentável, que as autoridades dinamarquesas apliquem em 2010 as medidas orçamentais previstas e garantam um ajustamento estrutural anual médio de 0,5% do PIB no período 2011-2013;   especifiquem as medidas necessárias para corrigir o défice excessivo até 2013, caso as condições cíclicas o permitam, e acelerem a redução do défice se as condições económicas e orçamentais se revelarem mais favoráveis do que se espera actualmente.
            (10) Conforme atestam os seus antecedentes orçamentais, a Dinamarca beneficiou de um quadro orçamental relativamente robusto, notável pelo seu elevado grau de alcance e pela transparência e visibilidade das suas regras orçamentais. As despesas de consumo das administrações públicas, contudo, têm vindo a exceder os objectivos fixados. Iniciativas recentes, que envolvem sanções económicas, podem vir a constituir incentivos para que as autoridades locais cumpram as metas estabelecidas. A política fiscal da Dinamarca centra-se, desde 2002, no congelamento dos impostos, que impede o aumento dos impostos directos ou indirectos. Embora o congelamento dos impostos não tenha impedido uma grande reforma fiscal em 2009, a sua observância estrita poderá dificultar novos ajustamentos.
            (11) De acordo com dados notificados pelas autoridades dinamarquesas em Abril de 2010, a dívida pública bruta cifrou-se em 41,6% do PIB em 2009 e deverá atingir 45,1% em 2010. Segundo as previsões da Primavera de 2010 dos serviços da Comissão, num cenário de políticas inalteradas, o nível da dívida deverá subir para 46% do PIB em 2010 e para 49,5% em 2011, o que continua abaixo do valor de referência de 60%.
            (12) Uma supervisão reforçada no âmbito do procedimento relativo aos défices excessivos exige um acompanhamento regular e atempado dos progressos alcançados na aplicação da estratégia de consolidação orçamental. Neste contexto, seria útil que as próximas actualizações do programa de convergência da Dinamarca comportassem um capítulo específico dedicado a esta matéria.
            (13) Em termos gerais e na perspectiva do Conselho, as medidas de consolidação orçamental devem assegurar uma melhoria duradoura do saldo das administrações públicas, tendo igualmente como objectivo o reforço da qualidade das finanças públicas e do potencial de crescimento da economia,
            ADOPTOU A PRESENTE RECOMENDAÇÃO:
            (1) Reconhecendo que a situação orçamental da Dinamarca em 2010 resultou de medidas correspondentes a 2,2% do PIB em 2009 e a 1,3% em 2010 – as quais constituíram uma resposta adequada à recessão e estavam conformes com os princípios do Plano de Relançamento da Economia Europeia – e do funcionamento dos estabilizadores automáticos, as autoridades dinamarquesas devem pôr termo quanto antes à actual situação de défice excessivo e o mais tardar até 2013.
            (2) As autoridades dinamarquesas devem reduzir o défice das administrações públicas para um valor inferior a 3% do PIB de forma credível e sustentável, tomando medidas numa perspectiva de médio prazo. Para este efeito, as autoridades dinamarquesas devem, concretamente:
            (a) Aplicar em 2010 as medidas orçamentais previstas na mais recente actualização do programa de convergência e iniciar a consolidação em 2011, a fim de reduzir o défice abaixo do valor de referência até 2013;
            (b) Garantir um esforço orçamental anual médio de pelo menos 0,5% do PIB no período 2011-2013;
            (c) Especificar e aplicar rigorosamente as medidas necessárias para alcançar a correcção do défice excessivo até 2013, desde que as variações cíclicas o permitam, e para acelerar a redução do défice se as condições económicas e orçamentais se revelarem mais favoráveis do que actualmente se espera.
            (3) O Conselho estabelece o prazo de [13 de Janeiro de 2011] para as autoridades dinamarquesas tomarem medidas eficazes e especificarem as medidas necessárias para progredir no sentido da correcção do défice excessivo. A avaliação das medidas eficazes terá em conta a evolução da economia comparativamente à perspectiva económica constante das previsões da Primavera de 2010 dos serviços da Comissão.
            As autoridades dinamarquesas devem dar conta dos progressos realizados na concretização destas recomendações num capítulo específico das próximas actualizações dos programas de convergência, até ao termo do procedimento de défice excessivo.
            Por outro lado, o Conselho destaca a importância do objectivo de médio prazo (OMP), para uma gestão orçamental adequada das recessões económicas. Convida, pois, as autoridades dinamarquesas a assegurarem o carácter sustentável do processo de consolidação orçamental na perspectiva do objectivo de médio prazo para a situação orçamental –  orçamento estruturalmente equilibrado até 2015  –, uma vez corrigida a situação de défice excessivo.
            O Reino da Dinamarca é o destinatário da presente recomendação.
            Feito em Bruxelas, em
            Pelo Conselho
            O Presidente […]
            [1] JO L 209 de 2.8.1997, p. 6.
         EL
            (...PICT...)|ΕΥΡΩΠΑΪΚΗ ΕΠΙΤΡΟΠΗ|
            Βρυξέλλες, 15.6.2010
            SEC(2010)   744 τελικό

            Σύσταση για
            ΣΥΣΤΑΣΗ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ

            προκειμένου να τερματιστεί η κατάσταση υπερβολικού δημοσιονομικού ελλείμματος στη Δανία
            Σύσταση για
            ΣΥΣΤΑΣΗ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ

            προκειμένου να τερματιστεί η κατάσταση υπερβολικού δημοσιονομικού ελλείμματος στη Δανία
            ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ,
            Έχοντας υπόψη:
            τη συνθήκη για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης, και ιδίως το άρθρο 126 παράγραφος 7,
            τη σύσταση της Ευρωπαϊκής Επιτροπής,
            Εκτιμώντας τα ακόλουθα:
            (1) Σύμφωνα με το άρθρο 126 της Συνθήκης, τα κράτη μέλη αποφεύγουν τα υπερβολικά δημοσιονομικά ελλείμματα.
            (2) Το Σύμφωνο Σταθερότητας και Ανάπτυξης βασίζεται στον στόχο των υγιών δημοσίων οικονομικών, ως μέσου ενίσχυσης των συνθηκών για σταθερότητα τιμών και ισχυρή αειφόρο ανάπτυξη που ευνοούν τη δημιουργία απασχόλησης.
            (3) Η μεταρρύθμιση του Συμφώνου Σταθερότητας και Ανάπτυξης το 2005 επεδίωκε την ενίσχυση της αποτελεσματικότητάς του και των οικονομικών του ερεισμάτων, καθώς επίσης και τη διασφάλιση της μακροπρόθεσμης διατηρησιμότητας των δημόσιων οικονομικών. Ο στόχος ήταν να διασφαλιστεί ιδίως ότι λαμβάνεται πλήρως υπόψη το ιδιαίτερο οικονομικό και δημοσιονομικό υπόβαθρο σε όλα τα στάδια της ΔΥΕ. Κατ’ αυτόν τον τρόπο, το Σύμφωνο Σταθερότητας και Ανάπτυξης παρέχει το πλαίσιο στήριξης των κυβερνητικών πολιτικών για την άμεση επιστροφή σε υγιείς δημοσιονομικές θέσεις, λαμβάνοντας υπόψη την οικονομική κατάσταση.
            (4) Το Συμβούλιο αποφάσισε στις [13 Ιουλίου 2010], σύμφωνα με το άρθρο 126 παράγραφος 6 της Συνθήκης, ότι στη Δανία υφίσταται υπερβολικό έλλειμμα.
            (5) Βάσει του άρθρου 126 παράγραφος 7 της Συνθήκης και του άρθρου 3 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1467/97 του Συμβουλίου για την επιτάχυνση και τη διασαφήνιση της εφαρμογής της διαδικασίας υπερβολικού ελλείμματος ΕΕ L 209 της 2.8.1997, σ. 6.   (που αποτελεί μέρος του Συμφώνου Σταθερότητας και Ανάπτυξης) το Συμβούλιο πρέπει επίσης να απευθύνει στο οικείο κράτος μέλος σύσταση για τον τερματισμό της κατάστασης υπερβολικού ελλείμματος εντός συγκεκριμένης περιόδου. Η σύσταση πρέπει να ορίζει μέγιστη προθεσμία έξι μηνών εντός της οποίας το ενδιαφερόμενο κράτος μέλος πρέπει να αναλάβει αποτελεσματική δράση για τη διόρθωση του υπερβολικού ελλείμματος, καθώς επίσης και προθεσμία για τη διόρθωση του υπερβολικού ελλείμματος, η οποία θα πρέπει να λήγει εντός του έτους που ακολουθεί εκείνο κατά το οποίο διαπιστώθηκε το υπερβολικό έλλειμμα, εκτός εάν συντρέχουν ειδικές περιστάσεις. Προκειμένου να αποφασιστεί αν συντρέχουν ειδικές περιστάσεις πρέπει να λαμβάνονται υπόψη «σχετικοί παράγοντες», οι οποίοι διευκρινίζονται στο άρθρο 2 παράγραφος 3 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1467/97. Επιπλέον, στη σύσταση για τη διόρθωση του υπερβολικού ελλείμματος, το Συμβούλιο πρέπει να καλεί το ενδιαφερόμενο κράτος μέλος να επιτύχει ελάχιστη ετήσια βελτίωση του διαρθρωτικού ισοζυγίου, δηλαδή του κυκλικά προσαρμοσμένου ισοζυγίου μη συμπεριλαμβανομένων των εκτάκτων και λοιπών προσωρινών μέτρων, ύψους τουλάχιστον 0,5% του ΑΕΠ ως σημείο αναφοράς.[1]
            ΕΕ L 209 της 2.8.1997, σ. 6.
            (6) Στην περίπτωση της Δανίας θεωρείται ότι συντρέχουν οι ειδικές περιστάσεις που δικαιολογούν μεγαλύτερη ευελιξία στην εφαρμογή της ΔΥΕ, η οποία καθιερώθηκε με τη μεταρρύθμιση του Συμφώνου Σταθερότητας και Ανάπτυξης το 2005. Συγκεκριμένα, η ύφεση του 2009 αντικατοπτρίζει την απότομη μείωση της ιδιωτικής κατανάλωσης, των επενδύσεων και των εξαγωγών λόγω της χρηματοπιστωτικής κρίσης και της παγκόσμιας ύφεσης, ιδιαίτερα την πτώση της ζήτησης από τους κύριους εμπορικούς εταίρους (Γερμανία, Ηνωμένο Βασίλειο, Σουηδία και Νορβηγία). Το έλλειμμα του 2010 είναι αποτέλεσμα της δυσμενούς οικονομικής συγκυρίας και των μέτρων τόνωσης που λήφθηκαν από τις δανικές αρχές σύμφωνα με το ΕΣΑΟ.   Η ύπαρξη ειδικών περιστάσεων παρέχει το δικαίωμα στο Συμβούλιο να επιτρέψει τη διόρθωση του υπερβολικού ελλείμματος σε μεσοπρόθεσμο πλαίσιο.
            (7) Σύμφωνα με την κοινοποίηση στο πλαίσιο της ΔΥΕ τον Απρίλιο του 2010, το δημοσιονομικό έλλειμμα στη Δανία προβλέπεται να ανέλθει στο 5,4% του ΑΕΠ κατά το 2010 λόγω της οικονομικής ύφεσης και της δημοσιονομικής επίπτωσης του σχεδίου οικονομικής ανάκαμψης που περιλαμβάνεται στο επικαιροποιημένο πρόγραμμα σύγκλισης του Φεβρουαρίου του 2010. Σύμφωνα με τις εαρινές προγνώσεις του 2010 των υπηρεσιών της Επιτροπής, το δημοσιονομικό έλλειμμα αναμένεται να διευρυνθεί από 2,7% το 2009 σε 5,5% του ΑΕΠ το 2010 και να μειωθεί σε 4,9% το 2011, με την παραδοχή της αμετάβλητης πολιτικής. Η παραδοχή αυτή δεν λαμβάνει υπόψη τα μέτρα εξυγίανσης για το 2011 τα οποία ανήγγειλε η κυβέρνηση στις 25 Μαρτίου 2010 ή τα μέτρα που δεν έχουν ακόμη διευκρινιστεί επαρκώς. Επωφελούμενη από τα δημοσιονομικά πλεονάσματα πριν το 2009, η Δανία θέσπισε μέτρα δημοσιονομικής ώθησης σε συμφωνία με το ΕΣΑΟ, τα οποία ανέρχονται σε 2,2% του ΑΕΠ το 2009 και σε 1,3% του ΑΕΠ το 2010. Τα μέτρα ανάκαμψης χωρίζονται σε μόνιμες περικοπές φόρων και προσωρινά μέτρα δημοσίων επενδύσεων.
            (8) Λαμβανομένων υπόψη των ειδικών περιστάσεων και του ΕΣΑΟ, συνιστάται ένας μέσος ρυθμός ετήσιας δημοσιονομικής προσαρμογής. Η δημοσιονομική προσαρμογή πρέπει να λαμβάνει υπόψη όλους τους παράγοντες που σχετίζονται με την επίτευξη των στόχων της δημοσιονομικής πολιτικής, αρχής γενομένης από το δημοσιονομικό έλλειμμα και το ακαθάριστο χρέος, καθώς και άλλους δείκτες, όπως το ισοζύγιο τρεχουσών συναλλαγών, το επίπεδο των ενδεχόμενων υποχρεώσεων του χρηματοπιστωτικού τομέα, οι πληρωμές τόκων, τα ασφάλιστρα κινδύνου και οι αναμενόμενες μεσοπρόθεσμες μεταβολές των δαπανών που συνδέονται με τη γήρανση του πληθυσμού. Για τον υπολογισμό της μέσης ετήσιας δημοσιονομικής προσαρμογής, λαμβάνεται ως βάση το έλλειμμα του 2011 όπως αναφέρεται στις εαρινές προβλέψεις του 2010 των υπηρεσιών της Επιτροπής. Η συνολική δημοσιονομική προσαρμογή που απαιτείται για την επίτευξη του στόχου του 3% όσον αφορά το ονομαστικό έλλειμμα εντός της προβλεπόμενης προθεσμίας υπολογίζεται εν συνεχεία με βάση την παραδοχή ότι θα μειώνεται σταδιακά το παραγωγικό κενό μέχρι το 2015.
            (9) Στο πλαίσιο αυτό, είναι σκόπιμο να εξεταστεί η διόρθωση του υπερβολικού ελλείμματος σε μεσοπρόθεσμο ορίζοντα, με προθεσμία για τη διόρθωση έως το 2013. Ειδικότερα, ενόψει της απουσίας σημαντικών οικονομικών ανισορροπιών, η αξιόπιστη και βιώσιμη πορεία προϋποθέτει την εφαρμογή από τις δανικές αρχές των δημοσιονομικών μέτρων το 2010 όπως προβλέπεται και την διασφάλιση μέσης ετήσιας διαρθρωτικής προσαρμογής ½% του ΑΕΠ κατά την περίοδο 2011-2013,   να προσδιορίσουν τα μέτρα που είναι απαραίτητα για την επίτευξη της διόρθωσης του υπερβολικού ελλείμματος μέχρι το 2013, εφόσον το επιτρέψει η πορεία του οικονομικού κύκλου, και να επιταχύνουν τη μείωση του ελλείμματος, εάν οι οικονομικές ή οι δημοσιονομικές συνθήκες αποδειχθούν καλύτερες από αυτές που αναμένονται προς το παρόν.
            (10) Όπως απορρέει από το δημοσιονομικό ιστορικό της, η Δανία επωφελήθηκε από ένα σχετικά εύρωστο δημοσιονομικό πλαίσιο, γνωστό για την ευρεία του κάλυψη και τη διαφάνεια και σαφήνεια των δημοσιονομικών κανόνων του. Ωστόσο, οι καταναλωτικές δαπάνες της γενικής κυβέρνησης έδειξαν τάση υπέρβασης των στόχων. Πρόσφατες πρωτοβουλίες για την επιβολή οικονομικών κυρώσεων μπορούν να ενισχύσουν τα κίνητρα που προσφέρονται στην τοπική αυτοδιοίκηση προκειμένου να τηρηθούν οι συμφωνημένοι στόχοι. Η φορολογική πολιτική της Δανίας από το 2002 έχει επικεντρωθεί στο πάγωμα των φόρων, με συνέπεια να μην γίνονται αυξήσεις των άμεσων ή έμμεσων φόρων. Το πάγωμα των φόρων δεν εμπόδισε σημαντική φορολογική μεταρρύθμιση το 2009, η αυστηρή όμως τήρηση του παγώματος των φόρων ενδέχεται να καταστήσει δυσχερείς τις περαιτέρω προσαρμογές.
            (11) Σύμφωνα με στοιχεία που κοινοποίησαν οι αρχές της Δανίας τον Απρίλιο του 2010, το ακαθάριστο χρέος της γενικής κυβέρνησης ανήλθε σε 41,6% του ΑΕΠ το 2009, και αναμένεται να αυξηθεί σε 45,1% του ΑΕΠ το 2010. Σύμφωνα με τις εαρινές προγνώσεις του 2010 των υπηρεσιών της Επιτροπής με την παραδοχή αμετάβλητης πολιτικής, το επίπεδο του χρέους αναμένεται να αυξηθεί σε 46% του ΑΕΠ το 2010 και σε 49,5% το 2011, παραμένοντας κάτω από την τιμή αναφοράς του 60% του ΑΕΠ.
            (12) Η ενισχυμένη επιτήρηση στο πλαίσιο της ΔΥΕ συνεπάγεται τακτική και έγκαιρη παρακολούθηση της προόδου που σημειώνεται κατά την εφαρμογή της στρατηγικής δημοσιονομικής εξυγίανσης. Σε αυτό το πλαίσιο, θα ήταν χρήσιμο να αφιερωθεί στο θέμα αυτό χωριστό κεφάλαιο στις προσεχείς επικαιροποιήσεις του προγράμματος σύγκλισης της Δανίας.
            (13) Εν γένει, κατά την άποψη του Συμβουλίου, τα μέτρα δημοσιονομικής εξυγίανσης θα πρέπει να εξασφαλίζουν διαρκή βελτίωση του ισοζυγίου της γενικής κυβέρνησης και παράλληλα να αποσκοπούν στη βελτίωση της ποιότητας των δημόσιων οικονομικών της χώρας, καθώς και στην ενίσχυση του αναπτυξιακού δυναμικού της οικονομίας της.
            ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ ΣΥΣΤΑΣΗ :
            (1) Αναγνωρίζοντας ότι η δημοσιονομική κατάσταση της Δανίας κατά το 2010 προέκυψε από μέτρα που αντιστοιχούσαν σε 2,2% του ΑΕΠ το 2009 και σε 1,3% του ΑΕΠ το 2010, τα οποία αποτελούν ενδεδειγμένο τρόπο αντιμετώπισης της οικονομικής κάμψης και συνάδουν με το Ευρωπαϊκό Σχέδιο για την Ανάκαμψη της Οικονομίας, καθώς και από τη λειτουργία των αυτόματων σταθεροποιητών, οι αρχές της Δανίας οφείλουν να τερματίσουν την παρούσα κατάσταση υπερβολικού ελλείμματος το συντομότερο δυνατό και το αργότερο μέχρι το 2013.
            (2) Οι αρχές της Δανίας πρέπει να μειώσουν το έλλειμμα της γενικής κυβέρνησης σε επίπεδο κάτω από το 3% του ΑΕΠ κατά τρόπο αξιόπιστο και διατηρήσιμο, με τη λήψη μέτρων σε μεσοπρόθεσμο πλαίσιο. Συγκεκριμένα, για το σκοπό αυτό, οι αρχές της Δανίας πρέπει:
            α) να εφαρμόσουν τα δημοσιονομικά μέτρα το 2010, όπως προβλέπεται στο τελευταίο επικαιροποιημένο πρόγραμμα σύγκλισης και να αρχίσουν την εξυγίανση το 2011 προκειμένου να μειώσουν το έλλειμμα κάτω από την τιμή αναφοράς έως το 2013·
            β) να εξασφαλίσουν μέση ετήσια δημοσιονομική προσαρμογή ύψους τουλάχιστον ½% του ΑΕΠ κατά την περίοδο 2011-2013·
            γ) να καθορίσουν και να εφαρμόσουν αυστηρά τα μέτρα που απαιτούνται για την επίτευξη της διόρθωσης του υπερβολικού ελλείμματος μέχρι το 2013, εφόσον το επιτρέπουν οι κυκλικές συνθήκες, και να επιταχύνουν τον περιορισμό του ελλείμματος σε περίπτωση που οι οικονομικές ή οι δημοσιονομικές συνθήκες αποδειχτούν καλύτερες από αυτές που αναμένονται προς το παρόν.
            (3) Το Συμβούλιο όρισε την [13η Ιανουαρίου 2011] ως προθεσμία για την ανάληψη αποτελεσματικής δράσης από την κυβέρνησης της Δανίας και για τον προσδιορισμό των αναγκαίων μέτρων για την επίτευξη προόδου όσον αφορά τη διόρθωση του υπερβολικού ελλείμματος. Για την αξιολόγηση της αποτελεσματικής δράσης θα ληφθούν υπόψη οι οικονομικές εξελίξεις σε σύγκριση με τις οικονομικές προοπτικές των εαρινών προγνώσεων του 2010 των υπηρεσιών της Επιτροπής.
            Οι αρχές της Δανίας πρέπει να υποβάλλουν έκθεση της προόδου που σημειώνεται ως προς την εφαρμογή των εν λόγω συστάσεων σε ιδιαίτερο κεφάλαιο στα προσεχή επικαιροποιημένα προγράμματα σύγκλισης, έως την άρση της διαδικασίας υπερβολικού ελλείμματος.
            Επιπλέον, το Συμβούλιο τονίζει τη σημασία που έχει η επίτευξη του μεσοπρόθεσμου στόχου (ΜΣ) για την ενδεδειγμένη δημοσιονομική διαχείριση των περιόδων δυσμενούς οικονομικής συγκυρίας. Καλεί για το λόγο αυτό τις αρχές της Δανίας να εξασφαλίσουν ότι η δημοσιονομική εξυγίανση προς την κατεύθυνση της επίτευξης του μεσοπρόθεσμου δημοσιονομικού στόχου –  ισοσκελισμένος προϋπολογισμός σε διαρθρωτικούς όρους έως το 2015  – θα διατηρηθεί μετά τη διόρθωση του υπερβολικού ελλείμματος.
            Η παρούσα απόφαση απευθύνεται στο Βασίλειο της Δανίας.
            Βρυξέλλες,
            Για το Συμβούλιο
            Ο Πρόεδρος […]
            [1] ΕΕ L 209 της 2.8.1997, σ. 6.
         EN
            (...PICT...)|EUROPEAN COMMISSION|
            Brussels, 15.6.2010
            SEC(2010) 744 final

            Recommendation for a
            COUNCIL RECOMMENDATION
            with a view to bringing an end to the situation of an excessive government deficit in Denmark
            Recommendation for a
            COUNCIL RECOMMENDATION
            with a view to bringing an end to the situation of an excessive government deficit in Denmark
            THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
            Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 126(7) thereof;
            Having regard to the recommendation from the European Commission;
            Whereas:
            (1) According to Article 126 of the Treaty Member States shall avoid excessive government deficits.
            (2) The Stability and Growth Pact is based on the objective of sound government finances as a means of strengthening the conditions for price stability and for strong sustainable growth conducive to employment creation.
            (3) The 2005 reform of the Stability and Growth Pact sought to strengthen its effectiveness and economic underpinnings as well as to safeguard the sustainability of the public finances in the long run. It aimed at ensuring that in particular the economic and budgetary background was taken into account fully in all steps in the EDP. In this way, the Stability and Growth Pact provides the framework supporting government policies for a prompt return to sound budgetary positions taking account of the economic situation.
            (4) The Council has decided on [13 July 2010], in accordance with Article 126(6) of the Treaty, that an excessive deficit exists in Denmark.
            (5) In accordance with Article 126(7) of the Treaty and Article 3 of Council Regulation (EC) No 1467/97 on speeding up and clarifying the implementation of the excessive deficit procedure OJ L 209, 2.8.1997, p. 6.   (which is part of the Stability and Growth Pact), the Council is also required to make recommendations to the Member State concerned with a view to bringing the situation of excessive deficit to an end within a given period. The recommendation has to establish a deadline of six months at the most for effective action to be taken by the Member State concerned to correct the excessive deficit as well as a deadline for the correction of the excessive deficit, which should be completed in the year following its identification unless there are special circumstances. In deciding whether special circumstances exist, “relevant factors” as clarified in Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97 should be taken into account. Furthermore, in a recommendation to correct an excessive deficit the Council should request the achievement of a minimum annual improvement in the structural balance, i.e. the cyclically-adjusted balance excluding one-off and other temporary measures, of 0.5% of GDP as a benchmark.[1]
            OJ L 209, 2.8.1997, p. 6.
            (6) Special circumstances, which are relevant for the greater flexibility in the application of the EDP introduced with the 2005 reform of the Stability and Growth Pact, are deemed to exist in the case of Denmark. In particular, the 2009 recession reflected the abrupt decline in private consumption, investment, and exports as a consequence of the financial crisis and the global recession, in particular the slump in demand from the main trading partners (Germany, United Kingdom, Sweden and Norway). The deficit in 2010 is a consequence of both the economic downturn and the stimulus measures taken in line with the EERP by the Danish authorities.   The existence of special circumstances authorises the Council to allow the correction of the excessive deficit in a medium-term framework.
            (7) According to the April 2010 EDP notification, the general government deficit in Denmark is planned to reach 5.4% of GDP in 2010 taking into account the economic downturn and the fiscal impact of the economic recovery plan fleshed out in the February 2010 update of the Convergence Programme. The Commission services' spring 2010 forecast projects the government deficit to widen from 2.7% of GDP in 2009 to 5.5% of GDP in 2010, declining to 4.9% of GDP in 2011 on a no-policy change basis. This assumption does not take into account consolidation measures for 2011 which were announced by the government on 25 May 2010 or measures which have not yet been sufficiently specified. Benefiting from budget surpluses prior to 2009, Denmark adopted fiscal stimulus measures in line with the EERP reaching 2.2% of GDP in 2009 and 1.3% in 2010. The recovery measures are split between permanent tax cuts and temporary public investment measures.
            (8) Considering the special circumstances and the EERP framework, an average annual fiscal effort is recommended. The fiscal effort should take into account all factors relevant for achieving the fiscal policy objectives, starting with the level of the general government deficit and gross debt as well as other indicators, such as the current account position, the level of contingent liabilities of the financial sector, interest payments, risk premia and the expected change in age-related expenditure in the medium term. In calculating the average annual fiscal effort, the 2011 deficit in the Commission services' spring 2010 forecast is taken as the starting point. The total fiscal effort needed to reach the nominal deficit target of 3% by the deadline is then calculated by assuming a gradual closure of the output gap by 2015.
            (9) Against this background, it is appropriate to consider the correction of the excessive deficit in a medium-term framework with a deadline for the correction of 2013. In particular, in view of the absence of major economic imbalances, a credible and sustainable adjustment path would require the Danish authorities to implement the fiscal measures in 2010 as envisaged and ensure an average annual structural adjustment of ½% of GDP over the period 2011-2013;   to specify the measures that are necessary to achieve the correction of the excessive deficit by 2013, cyclical conditions permitting, and accelerate the reduction of the deficit if economic or budgetary conditions turn out better than currently expected.
            (10) As reflected by its budgetary track record, Denmark has benefited from a relatively strong fiscal framework, notable for its wide coverage and the transparency and visibility of its fiscal rules. General government consumption expenditure has, however, been prone to exceeding targets. Recent initiatives involving economic sanctions could enhance incentives for municipalities to adhere to agreed targets. Since 2002 the Danish tax policy has been centred on the tax-freeze, whereby no indirect or direct taxes can be raised. The tax-freeze has not stood in the way of a major tax reform in 2009, but strict observance of the tax-freeze may render further adjustments difficult.
            (11) According to data notified by the Danish authorities in April 2010, general government gross debt was 41.6% of GDP in 2009 and set to increase to 45.1% of GDP in 2010. According to the Commission services' 2010 spring forecast on a no-policy-change assumption, the debt level is expected to increase to 46% of GDP in 2010 and further to 49.5% of GDP in 2011, which is still below the 60% reference value.
            (12) Enhanced surveillance under the EDP will require regular and timely monitoring of the progress made in the implementation of the fiscal consolidation strategy. In this context, a separate chapter in the forthcoming updates of the Danish convergence programme could usefully be devoted to this issue.
            (13) In general, in the view of the Council, budgetary consolidation measures should secure a lasting improvement in the general government balance, while being geared towards enhancing the quality of the public finances and reinforcing the growth potential of the economy.
            HAS ADOPTED THIS RECOMMENDATION :
            (1) Recognising that Denmark's budgetary position in 2010 resulted from measures amounting to 2.2% of GDP in 2009 and 1.3% in 2010, which is an adequate response to the downturn and were in line with the European Economic Recovery Plan principles, as well as from the free play of automatic stabilisers, the Danish authorities should put an end to the present excessive deficit situation as rapidly as possible and at the latest by 2013.
            (2) The Danish authorities should bring the general government deficit below 3% of GDP in a credible and sustainable manner by taking action in a medium-term framework. Specifically, to this end, the Danish authorities should:
            (a) implement the fiscal measures in 2010 as envisaged in the latest update of the convergence programme and start consolidation in 2011 in order to bring the deficit below the reference value by 2013;
            (b) ensure an average annual fiscal effort of at least ½% of GDP over the period 2011-2013;
            (c) specify and rigorously implement the measures that are necessary to achieve the correction of the excessive deficit by 2013,  cyclical conditions permitting,  and accelerate the reduction of the deficit if economic or budgetary conditions turn out better than currently expected.
            (3) The Council establishes the deadline of [13 January 2011] for the Danish government to take effective action to and to specify the measures that will be necessary to progress towards the correction of the excessive deficit. The assessment of effective action will take into account economic developments compared with the economic outlook in the Commission services' spring 2010 forecast.
            The Danish authorities should report on progress made in the implementation of these recommendations in a separate chapter in the forthcoming updates of the convergence programmes until the abrogation of the excessive deficit procedure.
            In addition, the Council highlights the importance of achieving the medium-term objective (MTO) for appropriate budgetary management of economic downturns. It therefore invites the Danish authorities to ensure that budgetary consolidation towards the medium-term objective for the budgetary position –  structural balanced budget by 2015  – is sustained after the excessive deficit will have been corrected.
            This recommendation is addressed to The Kingdom of Denmark
            Done at Brussels, 15.6.2010
            For the Council
            The President
            [1] OJ L 209, 2.8.1997, p. 6.
         CS
            (...PICT...)|EVROPSKÁ KOMISE|
            V Bruselu dne 15.6.2010
            SEK(2010) 744 v konečném znění

            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY

            s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí v Dánsku
            Doporučení pro
            DOPORUČENÍ RADY

            s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí v Dánsku
            RADA EVROPSKÉ UNIE,
            s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 7 této smlouvy,
            s ohledem na doporučení Evropské Komise,
            vzhledem k těmto důvodům:
            (1) Podle článku 126 Smlouvy se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných financí.
            (2) Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem pro posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst.
            (3) V roce 2005 byla provedena reforma Paktu o stabilitě a růstu, která byla zaměřena na posílení jeho účinnosti a ekonomických základů a zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Cílem reformy bylo zajistit, aby ve všech krocích postupu při nadměrném schodku byla plně zohledněna zejména hospodářská a rozpočtová situace. Pakt o stabilitě a růstu tak poskytuje rámec na podporu vládních politik k rychlému návratu ke zdravému stavu rozpočtů s přihlédnutím k hospodářské situaci.
            (4) V souladu s čl. 126 odst. 6 Smlouvy Rada dne [13. července 2010] rozhodla o existenci nadměrného schodku v Dánsku.
            (5) Podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy a článku 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.   (které tvoří součást Paktu o stabilitě a růstu), je Rada také povinna podat dotyčnému členskému státu doporučení s cílem odstranit nadměrný schodek během určené lhůty. Doporučení musí stanovit nejvýše šestiměsíční lhůtu, během níž má dotčený členský stát přijmout účinná opatření k nápravě nadměrného schodku, jakož i lhůtu k jeho nápravě, což by mělo být ukončeno v následujícím roce po jeho zjištění, pokud nenastanou zvláštní okolnosti. Při rozhodování o existenci zvláštních okolností by se měly zohlednit významné faktory objasněné v čl. 2 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97. Rada by měla ve svém doporučení k odstranění nadměrného schodku dále požadovat dosažení minimálního ročního zlepšení strukturálního salda, tj. cyklicky očištěného salda bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP.[1]
            Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.
            (6) Má se za to, že v případě Dánska existují zvláštní okolnosti, které jsou rozhodující pro větší flexibilitu při uplatňování postupu při nadměrném schodku, kterou zavedla reforma Paktu o stabilitě a růstu z roku 2005. Na recesi v roce 2009 se projevil nenadálý pokles soukromé spotřeby, investic a vývozu v důsledku finanční krize a celosvětové recese, a zvláště pak pokles poptávky ze strany hlavních obchodních partnerů (Německa, Spojeného království, Švédska a Norska). Schodek dosažený v roce 2010 je důsledkem jak hospodářského útlumu, tak stimulačních opatření, která dánské orgány přijaly v souladu s plánem evropské hospodářské obnovy.   Existence zvláštních okolností opravňuje Radu dovolit nápravu nadměrného schodku ve střednědobém rámci.
            (7) Podle oznámení při postupu o nadměrném schodku z dubna 2010 má schodek veřejných financí v Dánsku v roce 2010 dosáhnout 5,4 % HDP při zohlednění hospodářského útlumu a fiskálních dopadů plánu hospodářské obnovy rozpracovaného v aktualizovaném konvergenčním programu z února 2010. Prognóza útvarů Komise z jara 2010 počítá s tím, že schodek veřejných financí vzroste z 2,7 % HDP v roce 2009 na 5,5 % HDP v roce 2010 a poté klesne na 4,9 % v roce 2011 za předpokladu nezměněné politiky. Tento předpoklad nebere v úvahu ani konsolidační opatření pro rok 2011, která oznámila vláda 25. května 2010, ani opatření jež zatím nebyla dostatečně upřesněna. Dánsko využilo přebytky rozpočtu před rokem 2009 a přijalo fiskální stimulační opatření v souladu s plánem evropské hospodářské obnovy ve výši 2,2 % HDP v roce 2009 a 1,3 % HDP v roce 2010. Opatření zacílená na oživení hospodářství lze rozdělit na trvalé snížení daní a dočasná opatření v oblasti veřejných investic.
            (8) Vzhledem ke zvláštním okolnostem a rámci plánu evropské hospodářské obnovy je doporučeno průměrné roční fiskální úsilí. Fiskální úsilí by mělo zohlednit všechny faktory, jež mají význam pro dosažení cílů fiskální politiky, od úrovně schodku veřejných financí a hrubého dluhu až po jiné ukazatele, jako je saldo běžného účtu, výše podmíněných závazků finančního sektoru, platby úroků, rizikové prémie a očekávaná změna ve výdajích související se stárnutím obyvatelstva ve střednědobém horizontu. Při výpočtu průměrného ročního fiskálního úsilí se za výchozí bod bere schodek za rok 2011 uvedený v prognóze útvarů Komise z jara 2010. Celkové fiskální úsilí nezbytné k dosažení nominálního cílového schodku ve výši 3 % ve stanovené lhůtě se pak vypočte na základě předpokladu postupného zacelování mezery výstupu do roku 2015.
            (9) Na tomto pozadí je vhodné uvažovat o nápravě nadměrného schodku ve střednědobém rámci s lhůtou pro nápravu do roku 2013. Zejména vzhledem k absenci velkých hospodářských nerovnováh by věrohodný a dlouhodobý postup nápravy vyžadoval, aby dánské orgány provedly v roce 2010 fiskální opatření podle plánu a zajistily v období let 2011–2013 průměrnou roční strukturální korekci rozpočtu ve výši ½ % HDP;   upřesnily opatření nezbytná k nápravě nadměrného schodku do roku 2013, jestliže to umožní podmínky hospodářského cyklu, a urychlily snižování schodku, pokud se ukáže, že jsou hospodářské nebo rozpočtové podmínky lepší, než se v současnosti očekává.
            (10) V rozpočtové historii Dánska se odráží, že využívalo relativně silného fiskálního rámce, který se vyznačuje svou širokou působností a transparentností a také jasnými fiskálními pravidly. Výdaje na vládní spotřebu však měly tendenci překračovat cíle. Nedávné iniciativy, které stanovily hospodářské sankce, by mohly obce podnítit k dodržování dohodnutých cílů. Od roku 2002 se daňová politika Dánska zaměřuje na zmrazení daní, a proto nelze zvýšit ani nepřímé ani přímé daně. Zmrazování daní nebylo na překážku daňové reformě v roce 2009, avšak striktní dodržování této politiky může zkomplikovat další úpravy.
            (11) Podle údajů oznámených dánskými orgány v dubnu 2010 činil v roce 2009 hrubý dluh veřejných financí 41,6 % HDP a v roce 2010 se má zvýšit na 45,1 % HDP. Prognóza útvarů Komise z jara 2010 počítá s tím, že za předpokladu nezměněné politiky se úroveň zadluženosti v roce 2010 zvýší na 46 % HDP a v roce 2011 dále vzroste na 49,5 % HDP, což je stále pod referenční hodnotou 60 % HDP.
            (12) Posílený dohled v rámci postupu při nadměrném schodku si vyžádá pravidelnou a včasnou kontrolu pokroku v provádění strategie fiskální konsolidace. V této souvislosti by mohla být uvedené otázce účelně věnována samostatná kapitola v příštích aktualizacích dánského konvergenčního programu.
            (13) Celkově lze konstatovat, že podle názoru Rady by měla opatření na konsolidaci rozpočtu zajistit trvalé zlepšení salda veřejných financí a zároveň se zaměřit na vytvoření vhodných podmínek ke zlepšení kvality veřejných financí a posílení růstových možností ekonomiky,
            PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ :
            (1) Uznáme-li, že rozpočtová situace Dánska v roce 2010 je výsledkem opatření na úrovni 2,2% HDP v roce 2009 a 1,3 % HDP v roce 2010 (což je přiměřená reakce na hospodářský útlum v souladu se zásadami plánu evropské hospodářské obnovy) a stejně tak je výsledkem volného působení automatických stabilizátorů, měly by dánské orgány odstranit stávající nadměrný schodek co nejrychleji, nejpozději do roku 2013.
            (2) Dánské orgány by měly ve střednědobém rámci přijmout opatření k věrohodnému a udržitelnému snížení schodku veřejných financí pod 3 % HDP. Za tímto účelem by dánské orgány zejména měly:
            (a) v roce 2010 provést fiskální opatření podle plánu uvedeného v poslední aktualizaci konvergenčního programu a v roce 2011 zahájit konsolidaci s cílem snížit schodek pod referenční hodnotu do roku 2013.
            (b) zajistit průměrné roční fiskální úsilí nejméně ½ % HDP v letech 2011–2013.
            (c) upřesnit a nekompromisně provádět opatření nezbytná k nápravě nadměrného schodku do roku 2013 v případě, že to podmínky hospodářského cyklu dovolí, a zrychlit snižování schodku, pokud se ukáže, že hospodářské nebo rozpočtové podmínky jsou lepší, než se momentálně očekává.
            (3) K přijetí účinných opatření a upřesnění opatření nezbytných k dosažení pokroku při nápravě nadměrného schodku stanoví Rada dánské vládě lhůtu do [13. ledna 2011]. Ve zhodnocení účinných opatření se přihlédne k hospodářskému vývoji ve srovnání s hospodářským výhledem v prognóze útvarů Komise z jara 2010.
            Dánské orgány by měly podávat zprávy o pokroku dosaženém při provádění těchto doporučení v rámci samostatné kapitoly příštích aktualizací konvergenčního programu až do odvolání postupu při nadměrném schodku.
            Rada rovněž zdůrazňuje význam dosažení střednědobého cíle pro řádné řízení rozpočtu v době hospodářského útlumu. Vyzývá proto dánské orgány, aby zajistily, že po odstranění nadměrného schodku dojde k rozpočtové konsolidaci směřující ke střednědobému rozpočtovému cíli v podobě  vyrovnaného strukturálního salda rozpočtu do roku 2015 .
            Toto doporučení je určeno Dánskému království.
            V Bruselu dne
            Za Radu
            předseda/předsedkyně […]
            [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.