title: Rekommendation till rådets beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott i Malta

text:
Avis juridique important

|

52004SC0810

Rekommendation till Rådets beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott i Malta  /* SEK/2004/0810 slutlig */

Rekommendation till RÅDETS BESLUT om förekomsten av ett alltför stort underskott i Malta(framlagd av kommissionen)MOTIVERINGDen 7 april 2004 offentliggjorde kommissionen sina vårprognoser [1]. Enligt prognoserna, som tog hänsyn till de uppgifter som Malta meddelade i mars 2004, hade underskottet i den offentliga sektorns finanser i Malta ökat från 5,7% av BNP 2002 till 9,7% av BNP 2003 (varav 3,2 % av BNP kan hänföras till en engångs transakltion) och det överstiger således fördragets referensvärde på 3 % av BNP.[1]  Kommissionens vårprognos 2004 återfinns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.På grundval av detta faktaunderlag inledde kommissionen förfarandet vid alltför stora underskott beträffande Malta den 12 maj 2004 genom att anta den rapport som avses i artikel 104.3 i fördraget [2]. Den 21 maj 2004 inkom Maltas konvergensprogram till kommissionen, och i detta bekräftades uppgiften om ett underskott på 9,7 % av BNP för år 2003.[2]  Den fullständiga texten till denna rapport återfinns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.Tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott regleras av artikel 104 i fördraget och av rådets förordning (EG) nr 1467/97 "om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott", som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten [3]. De länder som anslöt sig till EU den 1 maj 2004 är "medlemsstater med undantag" och skall undvika alltför stora underskott, men de kan inte åläggas sanktioner enligt artiklarna 104.9 och 104.11.[3]  EGT L 209, 2.8.1997.I kommissionens rapport enligt artikel 104.3 i fördraget fastslogs att underskottet 2003 inte hade överstigit fördragets referensvärde på 3 % av BNP till följd av någon osedvanlig händelse utanför de maltesiska myndigheternas kontroll och inte heller på grund av någon allvarlig konjunkturnedgång enligt definitionen i stabilitets- och tillväxtpakten. Vad gäller utvecklingen under 2004 hävdas i rapporten att underskottet i de offentliga finanserna sannolikt kommer att minska men fortfarande ligga över 3 % av BNP. Närmare bestämt anges i kommissionens vårprognoser ett underskott i de offentliga finanserna 2004 på 5,9 % av BNP, vilket överstiger de maltesiska myndigheternas prognos i konvergensprogrammet på 5,2 % av BNP.I kommissionens rapport hävdas också, med stöd av kommissionens vårprognoser, att den offentliga skuldkvoten, som uppgick till 72,0 % av BNP 2003, under 2004 kommer att avvika ytterligare från fördragets referensvärde på 60 %. Närmare bestämt beräknas skuldkvoten enligt vårprognoserna uppgå till 73,9 % av BNP under 2004, vilket överstiger de maltesiska myndigheternas prognos i konvergensprogrammet på 72,1 % av BNP.I artikel 104.4 i fördraget föreskrivs att "[d]en kommitté som upprättas enligt artikel 114 [dvs. Ekonomiska och finansiella kommittén] skall yttra sig över kommissionens rapport." Kommittén avgav sitt yttrande den 24 maj och instämde i kommissionens bedömning i rapporten. Kommittén fastslog särskilt att situationen för de offentliga finanserna i Malta tydde på ett alltför stort underskott enligt båda de kriterier som anges i artikel 104.2 för fastställande av sådana underskott. Även om man tar hänsyn till andra relevanta faktorer, särskilt det ekonomiska läget på medellång sikt och kvoten för de offentliga investeringarna, påverkas inte den bedömning som baseras på kriterierna. Kommittén fann också att underskottet i de offentliga finanserna sannolikt skulle fortsätta att överstiga fördragets referensvärde under 2004 och att den offentliga bruttoskuldkvoten under år 2004 skulle ytterligare överstiga fördragets referensvärde på 60 % av BNP.Kommissionen anser, efter att ha granskat de relevanta faktorer som den tagit hänsyn till i sin rapport och med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande, att det föreligger ett alltför stort underskott i Malta. Detta yttrande, som antogs av kommissionen den 24 juni 2004, har avgivits till rådet i enlighet med artikel 104.5 i fördraget. Kommissionen rekommenderar rådet att fatta ett beslut med denna innebörd i enlighet med artikel 104.6 och överlämnar härmed en rekommendation till ett sådant beslut. Vidare överlämnar kommissionen till rådet en rekommendation till rådets rekommendation som, i enlighet med fördragets artikel 104.7, skall föreläggas Malta för att få denna situation att upphöra.Rekommendation till RÅDETS BESLUT om förekomsten av ett alltför stort underskott i MaltaEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUTmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 104.6 i detta,med beaktande av kommissionens rekommendation,med beaktande av Maltas synpunkter, ochav följande skäl:(1) Enligt artikel 104 i fördraget skall medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser. Detta gäller också medlemsstater med undantag, en kategori som alla de länder som anslöt sig till EU den 1 maj 2004 tillhör.(2) Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målsättningen om sunda offentliga finanser som ett medel för att skapa ändamålsenliga villkor för prisstabilitet och varaktig tillväxt som främjar skapandet av sysselsättning.(3) I förfarandet vid alltför stora underskott enligt artikel 104 föreskrivs att det skall beslutas huruvida det föreligger ett alltför stort underskott, och i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som bifogats fördraget anges närmare bestämmelser om genomförandet av förfarandet vid alltför stora underskott. I rådets förordning (EG) nr 3605/93 [4] ändrad genom rådets förordning (EG) nr 475/2000 [5] och genom kommissionens förordning (EG) nr 351/2002 [6] fastställs detaljerade regler och definitioner för tillämpningen av bestämmelsen i nämnda protokoll.[4] EGT L 332, 31.12.1993, s. 7.[5]  EGT L 58, 3.3.2000, s. 1.[6]  EGT L 55, 26.2.2002 s. 23.(4) Enligt artikel 104.5 i fördraget skall kommissionen avge ett yttrande till rådet om kommissionen anser att det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott i en medlemsstat. Efter att ha undersökt alla relevanta faktorer som den tagit hänsyn till i sin rapport i enlighet med artikel 104.3 och med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande i enlighet med artikel 104.4, drog kommissionen i sitt yttrande av den 24 juni 2004 slutsatsen att det föreligger ett alltför stort underskott i Malta.(5) I artikel 104.6 i fördraget fastställs att rådet skall beakta eventuella synpunkter från den berörda medlemsstaten innan rådet, efter en allsidig bedömning, avgör huruvida ett alltför stort underskott föreligger.(6) Denna allsidiga bedömning har lett till följande slutsatser: Underskottet i de offentliga finanserna uppgick under 2003 till 9,7 % av BNP (varav 3,2 % av BNP hänför sig till en engångstransaktion) vilket överstiger fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Att underskottet i de offentliga finanserna överstiger referensvärdet på 3 % beror varken på en osedvanlig händelse utanför de maltesiska myndigheternas kontroll eller en allvarlig konjunkturnedgång enligt definitionen i stabilitets- och tillväxtpakten. Underskottet i de offentliga finanserna kommer att fortsätta att överstiga 3 % av BNP under 2004. Närmare bestämt beräknas underskottet enligt kommissionens vårprognoser 2004 uppgå till 5,9 % av BNP under 2004, medan det i konvergensprogrammet för Malta förväntas uppgå till 5,2 % av BNP. Den offentliga skuldkvoten, som var 72,0 % under 2003, väntas fortsätta att avvika från fördragets referensvärde 60 % av BNP under 2004.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Efter en allsidig bedömning fastslås härmed att det föreligger ett alltför stort underskott i Malta.Artikel 2Detta beslut riktar sig till Republiken Malta.Utfärdat i Bryssel den 5 juli 2004.På rådets vägnar


				|

		52012PC0116

			Rekommendation till RÅDETS BESLUT om ändring av beslut 2011/734/EU riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott /* COM/2012/0116 final - 2012/ () */

			   	MOTIVERING
Åtgärderna för samordning och övervakning av
Greklands budgetdisciplin och föreskrivna riktlinjer för den grekiska
ekonomiska politiken anges i rådets beslut 2011/734/EU på grundval av
artiklarna 126.9 och 136 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Följandet av beslutet är inte bara relevant
inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott, utan också inom ramen
för euroområdets finansiella stöd till Grekland genom EFSF.
Det tak för det offentliga underskottet
(enligt ENS 95) som fastställts i rådets beslut överskreds för 2011. För 2012
har regeringen utarbetat en preliminär budget där målet i rådets beslut står
fast. Den har också antagit åtgärder som under kommande år torde trygga en
fortsatt minskning av underskottet.
Den ekonomiska aktiviteten under 2011–2014
beräknas för närvarande bli mycket svagare än vad som tidigare väntades när
rådets beslut 2010/320/EU och 2011/734/EU antogs. I februari 2012 aviserade den
grekiska regeringen åtgärder i syfte att minska det primära underskottet under
2012, inklusive antagandet av en tilläggsbudget. I mars 2012 genomförde
Grekland ett skuldutbyte som väsentligen minskade ränteutgifterna under 2012
och följande år samt bidrog till en hållbar offentlig skuldsättning.
De årliga målen behöver därför ändras,
samtidigt som tidsfristen ligger fast för korrigeringen av det alltför stora
underskottet. Mål som ett primärt överskott på -1,0 % av BNP år 2012,
+1,8 % år 2013 och +4,5 % år 2014 framstår som lämpliga med tanke på
tidsfristen för korrigeringen av det alltför stora underskottet till 2014 samt
behovet av en mer hållbar skuldsättning.
Diskussionerna har varit intensiva mellan
Grekland och kommissionen, ECB och IMF om uppdateringen av de politiska
villkoren i samförståndsavtalet om Greklands ekonomiska anpassningsprogram.
Dessa diskussioner har inte bara berört de finanspolitiska
konsolideringsåtgärderna, utan också behovet av att förstärka åtgärdernas
tillväxtfrämjande natur och minimera de sociala effekterna.
Kommissionen har antagit en rekommendationen
till rådets beslut om ändring av beslut 2011/734/EU och har vidarebefordrat den
till rådet.
Rekommendation till
RÅDETS BESLUT
om ändring av beslut 2011/734/EU riktat till
Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen
samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som
anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort
underskott
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT
DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska
unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 126.9 och 136,
med beaktande av kommissionens rekommendation,
och
av följande skäl:
(1)       I artikel 136.1 a i
EUF-fördraget föreskrivs möjligheten att besluta om särskilda åtgärder för att
stärka samordningen och övervakningen av budgetdisciplinen i de medlemsstater
som har euron som valuta.
(2)       I artikel 126 i EUF-fördraget
slås fast att medlemsstater ska undvika alltför stora underskott i den
offentliga sektorns finanser och i detta syfte föreskrivs förfarandet vid
alltför stora underskott. Stabilitets- och tillväxtpakten, som tillämpar
förfarandet vid alltför stora underskott i sin korrigerande del, anger den ram
till stöd för politiska åtgärder som syftar till en snabb återgång till sunda
offentliga finanser med beaktande av den ekonomiska situationen.
(3)       Den 27 april 2009 fann rådet
i enlighet med artikel 104.6 i fördraget om upprättandet av Europeiska
gemenskapen (EG-fördraget) att det förelåg ett alltför stort underskott i
Grekland.
(4)       Den 10 maj 2010 antog rådet
beslut 2010/320/EU[1]
riktat till Grekland i enlighet med artikel 126.9 och artikel 136 i
EUF-fördraget. Syftet var att förstärka och skärpa den finanspolitiska
övervakningen samt förelägga landet att vidta de åtgärder för att minska
underskottet som ansågs vara nödvändiga för att komma till rätta med
situationen med ett alltför stort underskott inom tidsfristen 2014. Rådet
fastställde 2014 som tidsfrist för att korrigera det alltför stora underskottet
och även årliga mål för det offentliga underskottet.
(5)       Beslut 2010/320/EU har flera
gånger ändrats väsentligt. Med anledning av nya ändringar omarbetades det av
tydlighetsskäl den 12 juli 2011 genom rådets beslut 2011/734/EU[2].
(6)       Den ekonomiska aktiviteten
under 2011–2014 beräknas för närvarande bli mycket svagare än vad som tidigare
väntades när rådets beslut 2010/320/EU och 2011/734/EU antogs. Den ekonomiska
aktiviteten beräknas år 2011 ha minskat med 6,8 procentenheter. För närvarande
beräknar kommissionen att Greklands BNP ska sjunka med 4,7 % år 2012,
stagnera år 2013, för att sedan öka med 2,5 % år 2014. Nominellt minskade
BNP med 5,2 % år 2011, väntas sjunka med 5,4 % och 0,4 % år 2012
respektive 2013, för att sedan öka med 2,5 % år 2014.
(7)       I februari 2012 aviserade den
grekiska regeringen åtgärder för att minska det primära underskottet under
2012, inklusive antagandet av en tilläggsbudget. Omfattande diskussioner om
dessa åtgärder har förts mellan de grekiska myndigheterna och kommissionen.
Dessa diskussioner har inte bara berört de finanspolitiska
konsolideringsåtgärderna, utan också behovet av att förstärka åtgärdernas
tillväxtfrämjande natur och minimera de sociala effekterna.
(8)       I mars 2012 genomförde
Grekland ett skuldutbyte som väsentligen minskar skuldsättningen och
ränteutgifterna under 2012 och följande år samt bidrar till en hållbar
offentlig skuldsättning.
(9)       Mot bakgrund av ovanstående
överväganden förefaller det lämpligt att på flera punkter ändra beslut
2011/734/EU, inklusive den finanspolitiska korrigeringen, samtidigt som
tidsfristen bibehålls för korrigeringen av det alltför stora underskottet.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Beslut 2011/734/EU ska ändras på följande
sätt:
1.         I artikel 1 ska punkterna 2 och 3
ersättas med följande:
            ”2)       Korrigeringen av det
alltför stora underskottet ska syfta till att i den offentliga sektorns
finanser uppnå ett primärt underskott (underskott exklusive ränteutgifter) som
inte får överstiga 2 037 miljoner euro (1,0 % av BNP) år 2012, samt
uppnå primära överskott på minst 3 652 miljoner (1,8 % av BNP) år
2013 och 9 352 miljoner (4,5 % av BNP) år 2014. Efter skuldutbytet
motsvarar dessa primära underskotts-/överskottsmål ett totalt underskott på
14 811 miljoner euro (7,3 % av BNP) år 2012, 9 462 miljoner
(4,7 % av BNP) år 2013 och 4 499 miljoner (2,2 % av BNP) år
2014. För att uppnå detta kommer det att krävas en förbättring av det
strukturella saldot på minst 10 % av BNP under perioden 2009-2014.
Intäkter från privatisering av (finansiella och icke-finansiella) tillgångar,
samt vad medlemsstaterna i euroområdet betalar till Grekland från framtida
inkomster av sina nationella centralbankers innehav av grekiska
statsobligationer, får inte minska den fastställda finanspolitiska
konsolideringsansträngningen och får inte räknas med vid bedömningen av dessa
mål.
            3)         Korrigeringen enligt
punkt 2 motsvarar en årlig förändring av den konsoliderade offentliga
bruttoskulden på -26 954 miljoner euro år 2012, 6 775 miljoner år
2013 och 1 492 miljoner år 2014.”
2.         I artikel 2 ska följande punkt
införas efter punkt 7:
            ”7a.      Grekland ska utan
dröjsmål anta följande åtgärder:
a)         En minskning av utgifter för
läkemedel med minst 1 076 miljoner euro år 2012.
b)         En minskning av sjukhusläkares
övertidsersättningar med minst 50 miljoner euro år 2012.
c)         Minskad upphandling av
militärmateriel med 300 miljoner euro år 2012 (kontantinköp och
leveranser).
d)         En minskning med 10 % av
ersättningarna till folkvalda och anknuten personal på lokal nivå år 2012 samt
en neddragning av antalet vice borgmästare och relaterad personal år 2013, för
att åstadkomma besparingar på minst 9 miljoner euro år 2012 och
28 miljoner från och med 2013.
e)         En minskning av statliga
driftsutgifter och valrelaterade utgifter med minst 370 miljoner euro (jämfört
med 2012 års budget), varav minst 100 miljoner ska avse militärrelaterade
driftsutgifter och minst 70 miljoner valutgifter.
f)          En minskning av lokala
myndigheters driftsutgifter för att åstadkomma besparingar på minst 50 miljoner
euro år 2012.
g)         Sänkta bidrag till boende i
avlägsna områden och sänkta anslag till flera av ministerierna övervakade
organ, för att år 2012 åstadkomma besparingar på minst 190 miljoner euro.
h)         En minskning av den offentliga
investeringsbudgeten med 400 miljoner euro år 2012. Minskningen av denna budget
kommer inte att påverka projekt som samfinansieras med strukturfonderna
(inklusive transeuropeiska transportnätsprojekt).
i)          Förändringar av
tilläggspensionsfonder och pensionsfonder med höga genomsnittspensioner eller
med stora bidrag via budgeten, och sänkningar av andra höga pensioner, för att
åstadkomma besparingar på minst 450 miljoner euro år 2012 (netto, efter
beaktande av effekterna på skatter och socialförsäkringsavgifter).
j)          Sänkta familjebidrag till
höginkomsthushåll, för att åstadkomma besparingar på 43 miljoner euro år 2012.
k)         Ministeriebeslut för att
komplettera det fullständiga genomförandet av den nya löneskalan för alla
relevanta enheter, samt lagstiftning om villkoren för indrivning av för höga
löneutbetalningar från och med november 2011.
l)          Ändringar av artiklarna 3 och 21 i
lag 4038/2012, för att ändra villkoren för att förlänga avbetalningsplaner för
obetalda förfallna skatter och socialförsäkringsavgifter: Avbetalningsplaner
kommer bara att gälla utestående belopp under 10 000 euro för fysiska
personer och 75 000 euro för företag. Skattebetalare som ansöker om en
förlängd avbetalningsplan ska redovisa alla sina redovisningshandlingar för
skattemyndigheterna.
m)        En
ramlag med grundläggande förändringar av hur de offentliga
tilläggspensionsfonderna/kompletterande pensionsfonderna fungerar, för att
stabilisera pensionsutgifterna, samt säkerställa systemens budgetneutralitet
och trygga deras hållbarhet på medellång och lång sikt.”
3.         I artikel 2 ska punkt 8 ändras på
följande sätt:
a)         Leden a och b ska ersättas med
följande:
”a)        En reform av
tilläggspensionsordningar/kompletterande pensionsordningar i samråd med
Europeiska kommissionen, ECB och IMF, samt validerad av EU:s kommitté för
ekonomisk politik med avseende på dess förväntade effekter på långsiktig
hållbarhet. Parametrarna i det nya avgiftsdefinierade tilläggspensionssystemet
säkerställer långsiktig försäkringsteknisk balans, enligt den nationella
aktuariemyndighetens bedömning.
b)         En justering av apotekens
vinstmarginaler och införandet av en regressiv vinstmarginal för att sänka den
totala vinstmarginalen till under 15 procent.”
b)         Följande led ska läggas till:
”c)        Slutförande av den pågående
funktionsvisa översynen av sociala program.
d)         Beslut om att sörja för en
genomförandeförordning för en enda offentlig upphandlingsmyndighet. Den enda
offentliga upphandlingsmyndigheten ska inleda arbetet med att fullgöra sitt
uppdrag, sina mål, sin befogenhet och behörighet i enlighet med lagen om denna
myndighet och den handlingsplan som avtalades med Europeiska kommissionen i
november 2010. Den enda offentliga upphandlingsmyndighetens styrelsemedlemmar
ska tillsättas.
e)         Kartlägga pensionsordningar vars
engångsbelopp vid pensionering inte motsvarar inbetalda avgifter samt justering
av engångsbeloppen.
f)          En sänkning av
läkemedelsgrossisternas vinstmarginaler i riktning mot högst 5 procent.
g)         Genomföra nödvändiga upphandlingar
för genomförande av ett omfattande och enhetligt vårdinformationssystem
(e-vårdssystem).
h)         Tillsättning av alla juridiska,
tekniska och finansiella rådgivare för privatiseringarna som planeras för 2012
och 2013.
4.         I artikel 2.9 ska led a ersättas
med följande:
a)         Slutföra översynen av de offentliga
utgiftsprogrammen. Vid denna ska extern teknisk hjälp anlitas och översynen
inriktas på pensioner och sociala transfereringar (på ett sätt som värnar om
grundläggande socialt skydd). Minska försvarsutgifterna utan att detta påverkar
landets försvarskapacitet. Omstrukturera central och lokal förvaltning.
Specificera den ytterligare rationaliseringen av läkemedelsutgifterna och
sjukhusens driftsutgifter respektive sociala kontantförmåner.
b)         Anta en skattereform som förenklar
skattesystemet, avskaffar undantag och förmånsordningar, breddar beräkningsgrunder,
så att skattesatserna gradvis kan sänkas i och med att skatteintäkterna ökar.
Denna reform ska avse personlig inkomstskatt, bolagsskatt och mervärdesskatt,
förmögenhetsskatt samt sociala avgifter och kommer att bibehålla den relativa
skattebördan i form av indirekta skatter.
c)         Justera fastigheternas
taxeringsvärden för ökad överensstämmelse med marknadspriserna.
d)         Avskaffa kontant- och
checkutbetalningar på skattekontor och ersätta dem med banköverföringar, så att
personalen får tid att inrikta sig på nyttigare arbetsuppgifter (revision,
skatteindrivning och rådgivning till skattebetalare).
e)         En sänkning med i genomsnitt 12
procent av den offentliga sektorns ”särskilda löner”, som den nya löneskalan
inte är tillämplig på. Detta ska gälla från och med den 1 juli 2012 och
åstadkomma besparingar på minst 205 miljoner euro (netto, efter beaktande av
effekterna på skatter och socialförsäkringsavgifter).”
5.         I artikel 2 ska följande punkter
läggas till:
            ”10)     Grekland
ska vidta följande åtgärder före utgången av september 2012:
a)         Lägga fram ett budgetförslag för
2013 i linje med det primära överskottsmål som föreskrivs i artikel 1.2.
b)         Bestämmelser och förfaranden för
centraliserade uppköp/ramavtal för artiklar eller tjänster med stor förbrukning
på statlig nivå, med skyldighet för ministerier och statliga organ att utnyttja
dessa avtal och med frivillig användning för regionala organ.
            11)       Grekland ska vidta
följande åtgärder före utgången av december 2012:
a)         Anta budgeten för 2013 i linje med
det primära överskottsmål som föreskrivs i artikel 1.2.
b)         I lagstiftningen rationalisera
förfarandet för framläggande och godkännande av tilläggsbudgetar.”
Artikel 2
Detta beslut får verkan samma dag som det
meddelas.
Artikel 3
Detta beslut riktar sig till Republiken
Grekland.
Utfärdat i Bryssel den
                                                                       På
rådets vägnar
                                                                       Ordförande
[1]               EUT L 145, 11.6.2010, s. 6.
[2]               EUT L 296, 15.11.2011, s. 38.


               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 22.5.2017
            COM(2017) 529 final
            Rekommendation till
            RÅDETS BESLUT
            om upphävande av beslut 2014/56/EU om förekomsten av ett alltför stort underskott i Kroatien

               Rekommendation till

               RÅDETS BESLUT

               om upphävande av beslut 2014/56/EU om förekomsten av ett alltför stort underskott i Kroatien

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.12,

               med beaktande av kommissionens rekommendation, och

               av följande skäl:

               (1)Efter en rekommendation från kommissionen fastslog rådet den 28 januari 2014 genom beslut 2014/56/EU
                  1
                och i enlighet med artikel 126.6 i fördraget att det förelåg ett alltför stort underskott i Kroatien. Rådet konstaterade att det väntade underskottet i den offentliga sektorns finanser för 2014 uppgick till5,5 % av BNP, vilket överstiger fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Den offentliga bruttoskulden förväntades uppgå till 62 % av BNP 2014 och därmed överstiga fördragets referensvärde på 60 % av BNP.

               (2)Efter en rekommendation från kommissionen utfärdade rådet samma dag, i enlighet med artikel 126.7 i fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97, en rekommendation till Kroatien, i vilken landet uppmanas att senast 2016 korrigera det alltför stora underskottet.

               (3)Den 2 juli 2014 drog kommissionen slutsatsen att Kroatien hade vidtagit effektiva åtgärder som överensstämde med rådets rekommendation av den 28 januari 2014 i enlighet med artikel 126.7 i fördraget.

               (4)I enlighet med artikel 4 i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, fogat till fördragen, ska kommissionen tillhandahålla de uppgifter som ska användas för genomförandet av förfarandet. Som en del av tillämpningen av det protokollet ska medlemsstaterna två gånger per år, före den 1 april och före den 1 oktober, lämna uppgifter om offentliga underskott och skulder och därmed sammanhängande nyckeltal i enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 479/2009
                  2
               .

               (5)Rådet bör, på grundval av de uppgifter som lämnats, fatta ett beslut om att upphäva beslutet om förekomsten av ett alltför stort underskott. Ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott bör dessutom bara upphävas om kommissionens prognoser tyder på att underskottet inte kommer att överstiga referensvärdet på 3 % av BNP under prognosperioden och skuldkvoten uppfyller det framåtblickande inslaget i riktmärket för skuldminskningen
                  3
               .

               (6)Följande slutsatser kan dras på grundval av de uppgifter som kommissionen (Eurostat) lämnade i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 479/2009, efter Kroatiens uppgiftslämning i april 2016, samt på grundval av konvergensprogrammet 2017 och kommissionens vårprognos 2017:

               –Underskottet i den offentliga sektorns finanser uppgick till 0,8 % av BNP 2016, jämfört med 3,4 % 2015. Denna förbättring berodde huvudsakligen på i) ökade inkomster genom en stark BNP-tillväxt och ii) utgiftsbegränsningar. Därmed fördes underskottet i de offentliga finanserna under fördragets referensvärde på 3 % av BNP inom den tidsfrist som rådet fastställt.

               –I konvergensprogrammet för 2017–2020, som den kroatiska regeringen lämnade den 27 april 2017, beräknas det offentliga underskottet öka till 1,3 % av BNP 2017 och sedan åter minska till 0,8 % av BNP 2018. I kommissionens vårprognos 2017 beräknas underskottet uppgå till 1,1 % av BNP 2017 och till 0,9 % av BNP 2018. Underskottet förväntas således ligga kvar under fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden.

               –Det strukturella saldot, som är saldot i de offentliga finanserna rensat för konjunktureffekter och netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, förbättrades med 3,0 % av BNP under perioden 2014–2016.

               –Bruttoskulden som andel av BNP nådde en topp på 86,7 % under 2015 och minskade till 84,2 % under 2016, till följd av en stärkt BNP och skuldminskande stock-/flödesjusteringar. Enligt kommissionens vårprognos 2017 beräknas skuldkvoten minska ytterligare till 79,4 % av BNP 2018, med stöd av en stark nominell BNP-tillväxt. På grundval av detta uppfyller skuldkvoten under 2016 kraven i det framåtblickande inslaget i riktmärket för skuldminskning.

               (7)I enlighet med artikel 126.12 i fördraget ska ett rådsbeslut om att det föreligger ett alltför stort underskott upphävas när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten, enligt rådets uppfattning, har korrigerats.

               (8)Rådet anser att det alltför stora underskottet i Kroatien har korrigerats och att beslut 2014/56/EG därför bör upphävas.

               (9)Från och med 2017, som är året efter korrigeringen av det alltför stora underskottet, omfattas Kroatien av den förebyggande delen av stabilitets- och tillväxtpakten. Kroatien bör, efter att redan ha uppnått sitt mål på medellång sikt under 2016, inte avvika från det och uppfylla skuldkriteriet i enlighet med artikel 2.1a i förordning (EG) nr 1467/97.

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

               Artikel 1

               Det framgår av en allsidig bedömning att det alltför stora underskottet i Kroatien har korrigerats.

               Artikel 2

               Beslut 2014/56/EU ska upphöra att gälla.

               Artikel 3

               Detta beslut riktar sig till Republiken Kroatien.

               Utfärdat i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)
                  Rådets beslut 2014/56/EU av den 28 januari 2014 om förekomsten av ett alltför stort underskott i Kroatien (EUT L 36, 6.2.2014, s. 13).

                     (2)
                  Rådets förordning (EG) nr 479/2009 av den 25 maj 2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EUT L 145, 10.6.2009, s. 1).

                     (3)
                  I enlighet med Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll, som finns på följande hemsida:
                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.


               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 9.11.2015
            COM(2015) 556 final
            Rekommendation till
            RÅDETS BESLUT
            om Republiken Kroatiens anslutning till konventionen av den 18 december 1997, upprättad på grundval av artikel K.3 i fördraget om Europeiska unionen, om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan tullförvaltningar

               MOTIVERING

               1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

               •Motiv och syfte med förslaget

               Anslutningsakten för Republiken Kroatien
                  1
                innehåller ett förenklat system för Kroatiens anslutning till de konventioner och protokoll som medlemsstaterna ingått på grundval av artikel 34 i EU-fördraget (tidigare artikel K.3 i EU-fördraget) eller artikel 293 i EG-fördraget. Enligt artikel 3.4 i anslutningsakten ska Kroatien helt enkelt ansluta sig till dessa konventioner och protokoll i kraft av anslutningsakten.

               2.RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN

               •Rättslig grund

               Enligt artikel 3.4 och 3.5 i anslutningsakten ska rådet anta ett beslut för att fastställa vilken dag dessa konventioner och protokoll ska träda i kraft för Kroatien och för att göra alla de anpassningar av konventionerna och protokollen som krävs på grund av Kroatiens anslutning. Rådet ska vidta åtgärder på rekommendation av kommissionen efter att ha hört Europaparlamentet.

               Bilaga I till anslutningsakten innehåller en förteckning över de berörda konventionerna och protokollen på området rättsliga och inrikes frågor.

               Förteckningen innefattar konventionen av den 18 december 1997, upprättad på grundval av artikel K.3 i fördraget om Europeiska unionen om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan tullförvaltningar
                  2
               .

               Kroatiens anslutning till konventionen kräver inga justeringar i den.

               Därför är denna rekommendation från kommissionen till rådets beslut avsedd att endast fastställa det datum då konventionen av den 18 december 1997 ska träda i kraft för Kroatien.

               3.RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR

               •Konsekvensbedömning

               Eftersom anslutningsakten redan föreskriver att Kroatien ska ansluta sig till de konventioner och protokoll som anges i bilaga I till anslutningsakten, är det inte nödvändigt att genomföra ett samråd med berörda parter och en konsekvensbedömning av en sådan anslutning.

               4.BUDGETKONSEKVENSER

                  Inga

               5.ÖVRIGA INSLAG

               •Ingående redogörelse för de specifika bestämmelserna i förslaget

               Kommissionen uppmanas att anta rekommendationen till rådets beslut och att översända den till rådet och Europaparlamentet.

               Rekommendation till

               RÅDETS BESLUT

               om Republiken Kroatiens anslutning till konventionen av den 18 december 1997, upprättad på grundval av artikel K.3 i fördraget om Europeiska unionen, om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan tullförvaltningar

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionen,

               med beaktande av anslutningsfördraget för Republiken Kroatien,

               med beaktande av anslutningsakten för Republiken Kroatien, särskilt artikel 3.4 och 3.5

               med beaktande av kommissionens förslag
                  3
               ,

               med beaktande av Europaparlamentets yttrande
                  4
               , och

               av följande skäl:

               (1)Konventionen, upprättad på grundval av artikel K.3 i fördraget om Europeiska unionen om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan tullförvaltningar, undertecknades i Bryssel den 18 december 1997. Den kommer att träda i kraft 90 dagar efter anmälan om att de konstitutionella förfarandena för antagande av konventionen har slutförts av den stat, som ska vara medlem i Europeiska unionen när rådet antar den akt genom vilken konventionen upprättas, som sist fullgör denna formalitet.

               (2)I enlighet med artikel 32.4 i konventionen får varje medlemsstat, fram till det att konventionen träder i kraft, i samband med underrättelse enligt artikel 32.2 i konventionen eller därefter förklara att konventionen, vad medlemsstaten beträffar, är tillämplig i dess förbindelser med de medlemsstater som har avgivit samma förklaring.

               (3)Enligt artikel 3.4 i anslutningsakten ska Kroatien ansluta sig till de konventioner och protokoll mellan medlemsstaterna som anges i bilaga I till anslutningsakten, bland annat konventionen av den 18 december 1997 om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan tullförvaltningar. För Kroatiens del ska dessa konventioner och protokoll träda i kraft den dag som rådet fastställer.

               (4)I enlighet med artikel 3.5 i anslutningsakten ska rådet besluta att göra alla anpassningar som krävs på grund av Kroatiens anslutning till de konventioner och protokoll som avses i artikel 3.4 i anslutningsakten. Anslutningsakten kräver inte en ändring av konventionen av den 18 december 1997 om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan tullförvaltningar,

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

               Artikel 1

               Konventionen av den 18 december 1997, upprättad på grundval av artikel K. 3 i fördraget om Europeiska unionen, om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan tullförvaltningar, ska träda i kraft för Kroatien den dag då detta beslut får verkan.

               Artikel 2

               Den konvention som upprättats på kroatiska språket
                  5
                ska vara giltig på samma villkor som de övriga språkversionerna av konventionen.

               Artikel 3

               Detta beslut får verkan dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

               Utfärdat i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)
                  EUT L 112, 24.4.2012, s. 21.

                     (2)
                  EGT C 24, 23.1.1998, s. 2. Beslutet senast ändrat genom rådets beslut av den 6 december 2007 om Bulgariens och Rumäniens anslutning till konventionen, EUT L 9, 12.1.2008, s. 21.

                     (3)
                  EUT C […], […], s. […].

                     (4)
                  Yttrande av den xx.xx.xxxx

                     (5)
                  Den kroatiska versionen av konventionen ska offentliggöras i specialutgåvan av EUT vid en senare tidpunkt.


Avis juridique important

|

52004SC0819

Rekommendation till rådets beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott i Ungern  /* SEK/2004/0819 slutlig */

Rekommendation till RÅDETS BESLUT om förekomsten av ett alltför stort underskott i Ungern(framlagd av kommissionen)MOTIVERINGDen 7 april 2004 offentliggjorde kommissionen sina vårprognoser [1]. Enligt prognoserna, som tog hänsyn till uppgifter som Ungern meddelade i mars 2004, minskade underskottet i den offentliga sektorns finanser i Ungern från 9,3 % av BNP 2002 till 5,9 % av BNP 2003 och överskrider därmed fördragets referensvärde på 3 % av BNP (att underskottet minskade berodde till stor del på att de engångseffekter som bidrog till att underskottet ökade med cirka 3 % av BNP 2002 hade försvunnit).[1]  Kommissionens vårprognos 2004 återfinns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.På grundval av detta faktaunderlag inledde kommissionen förfarandet vid alltför stora underskott avseende Ungern den 12 maj 2004 genom att anta den rapport som avses i artikel 104.3 i fördraget [2]. Den 14 maj 2004 inkom Ungerns konvergensprogram till kommissionen, och i detta bekräftades uppgiften om ett underskott på 5,9 % av BNP för år 2003.[2]  Den fullständiga texten till denna rapport återfinns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.Tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott regleras av artikel 104 i fördraget och av rådets förordning (EG) nr 1467/97 "om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott", som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten [3]. Alla länder som anslöt sig till EU den 1 maj 2004 är "medlemsstater med undantag" och skall undvika alltför stora underskott, men de kan inte åläggas sanktioner enligt artiklarna 104.9 och 104.11.[3]  EGT L 209, 2.8.1997.I kommissionens rapport enligt artikel 104.3 i fördraget fastslogs att det ungerska underskottet 2003 inte hade överstigit fördragets referensvärde på 3 % av BNP till följd av någon osedvanlig händelse utanför de ungerska myndigheternas kontroll i den mening som avses i stabilitets- och tillväxtpakten och inte heller på grund av någon allvarlig konjunkturnedgång, eftersom den reala BNP-tillväxten nådde upp till 2,9 % under 2004. Vad gäller utvecklingen under 2004 konstaterades det i rapporten att underskottet i de offentliga finanserna sannolikt kommer att minska men fortfarande ligga över 3 % av BNP. I synnerhet räknar man i kommissionens vårprognos med ett underskott i de offentliga finanserna 2004 på 4,9 % av BNP, vilket överstiger de ungerska myndigheternas prognos på 4,6 % av BNP i konvergensprogrammet. I kommissionens rapport hävdas också, med stöd av kommissionens vårprognoser, att den offentliga skuldkvoten, som uppgick till 59 % av BNP 2003, också under 2004 kommer att hålla sig under fördragets referensvärde på 60 % och uppgå till omkring 59 %, vilket de ungerska myndigheterna också räknade med i konvergensprogrammet.I artikel 104.4 i fördraget föreskrivs att "[d]en kommitté som upprättas enligt artikel 114 (dvs. Ekonomiska och finansiella kommittén) skall yttra sig över kommissionens rapport". Kommittén avgav sitt yttrande den 24 maj 2004, där den instämde i kommissionens bedömning i rapporten. Kommittén ansåg särskilt att situationen för de offentliga finanserna i Ungern tydde på ett alltför stort underskott enligt det första av de båda kriterier som anges i artikel 104.2 för fastställande av sådana underskott. Även om man tar hänsyn till andra relevanta faktorer, särskilt det ekonomiska läget på medellång sikt och kvoten för de offentliga investeringarna, påverkas inte den bedömning som baseras på kriterierna. Kommittén fann också att underskottet i de offentliga finanserna sannolikt skulle fortsätta att överstiga fördragets referensvärde under 2004 och att den offentliga bruttoskuldkvoten även under år 2004 skulle ligga under fördragets referensvärde på 60 % av BNP.Kommissionen anser, efter att ha granskat de relevanta faktorer som den tagit hänsyn till i sin rapport och med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande, att det föreligger ett alltför stort underskott i Ungern. Detta yttrande, som antogs av kommissionen den 12 maj 2004, har avgivits till rådet i enlighet med artikel 104.5 i fördraget. Kommissionen rekommenderar att rådet fattar ett beslut med denna innebörd i enlighet med artikel 104.6 och överlämnar härmed en rekommendation till ett sådant beslut. Vidare överlämnar kommissionen till rådet en rekommendation till rådets rekommendation som, i enlighet med fördragets artikel 104.7, skall föreläggas Ungern för att få denna situation att upphöra.Rekommendation till RÅDETS BESLUT om förekomsten av ett alltför stort underskott i UngernEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUTmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 104.6 i detta,med beaktande av kommissionens rekommendation,med beaktande av de påpekanden som gjorts av Ungern, ochav följande skäl:(1) Enligt artikel 104 i fördraget skall medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser. Detta gäller också medlemsstater med undantag, en kategori som alla de länder som anslöt sig till EU den 1 maj 2004 tillhör.(2) Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målsättningen om sunda offentliga finanser som ett sätt att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark varaktig tillväxt som främjar skapandet av sysselsättning.(3) I förfarandet vid alltför stora underskott enligt artikel 104 föreskrivs att det skall beslutas huruvida det föreligger ett alltför stort underskott, och i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som bifogats fördraget anges närmare bestämmelser om genomförandet av förfarandet vid alltför stora underskott. I rådets förordning (EG) nr 3605/93 [4] ändrad genom rådets förordning (EG) nr 475/2000 [5] och genom kommissionens förordning (EG) nr 351/2002 [6] fastställs detaljerade regler och definitioner för tillämpningen av bestämmelsen i nämnda protokoll.[4]  EGT L 332, 31.12.1993, s. 7.[5]  EGT L 58, 3.3.2000, s. 1.[6]  EGT L 55, 26.2.2002, s. 23.(4) I artikel 104.5 i fördraget anges att kommissionen skall avge ett yttrande till rådet om den anser att det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott i en medlemsstat. Efter att ha undersökt alla relevanta faktorer som den tagit hänsyn till i sin rapport i enlighet med artikel 104.3 och med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande i enlighet med artikel 104.4, drog kommissionen i sitt yttrande av den 24 juni 2004 slutsatsen att det föreligger ett alltför stort underskott i Ungern.(5) I artikel 104.6 i fördraget fastställs att rådet skall beakta eventuella synpunkter från den berörda medlemsstaten innan rådet, efter en allsidig bedömning, avgör huruvida ett alltför stort underskott föreligger.(6) Den allsidiga bedömningen leder till följande slutsatser. Underskottet i den offentliga sektorns finanser uppgick år 2003 till 5,9 % av BNP i Ungern och överskrider alltså fördragets referensvärde på 3 %. Att underskottet i de offentliga finanserna överstiger referensvärdet på 3 % beror varken på en osedvanlig händelse utanför de ungerska myndigheternas kontroll i den mening som avses i stabilitets- och tillväxtpakten eller på en allvarlig konjunkturnedgång. Underskottet i de offentliga finanserna förväntas fortsätta att överstiga 3 % av BNP under 2004. Närmare bestämt beräknas underskottet enligt kommissionens vårprognos 2004 uppgå till 4,9 % av BNP under 2004, medan det i konvergensprogrammet för Ungern förväntas uppgå till 4,6 % av BNP. Den offentliga skuldkvoten, som var 59 % under 2003, väntas fortsätta att ligga något under fördragets referensvärde på 60 % av BNP under 2004.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Efter en allsidig bedömning fastslås härmed att det föreligger ett alltför stort underskott i Ungern.Artikel 2Detta beslut riktar sig till Republiken Ungern.Utfärdat i Bryssel den [5 juli] 2004.På rådets vägnar


               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 7.7.2016
            COM(2016) 293 final
            Rekommendation till
            RÅDETS BESLUT
            om fastställande av att Portugal inte har vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets rekommendation av den 21 juni 2013
            {SWD(2016) 240 final}

               Rekommendation till

               RÅDETS BESLUT

               om fastställande av att Portugal inte har vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets rekommendation av den 21 juni 2013

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.8,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

               av följande skäl:

               (1)Enligt artikel 126 i fördraget ska medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser.

               (2)Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målet om sunda offentliga finanser, som ett sätt att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark varaktig tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning. Stabilitets- och tillväxtpakten omfattar rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott
                  1
               , som antogs i syfte att främja en snabb korrigering av alltför stora underskott i de offentliga finanserna.

               (3)På kommissionens rekommendation fastslog rådet i sitt beslut av den 2 december 2009, i enlighet med artikel 126.6 i fördraget, att ett alltför stort underskott förelåg i Portugal och utfärdade en rekommendation om att korrigera detta senast 2013, i enlighet med artikel 126.7 i fördraget och artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 1467/97
                  2
               . Efter en begäran från de portugisiska myndigheterna om ekonomiskt bistånd från Europeiska unionen, euroområdets medlemsstater och Internationella valutafonden (IMF) beviljade rådet ekonomiskt bistånd från unionen till Portugal
                  3
               . Den 17 maj 2011 undertecknades ett samförståndsavtal om särskilda villkor för den ekonomiska politiken mellan kommissionen och de portugisiska myndigheterna.  Sedan dess har rådet utfärdat två nya rekommendationer till Portugal (den 9 oktober 2012 och den 21 juni 2013) på grundval av artikel 126.7 i fördraget, där fristen för att korrigera det alltför stora underskottet förlängdes till 2014 respektive 2015. I båda rekommendationerna ansåg rådet att Portugal hade vidtagit effektiva åtgärder, men att oväntade negativa ekonomiska händelser med stora negativa effekter på de offentliga finanserna hade inträffat.

               (4)För att få ned det nominella underskottet i de offentliga finanserna under referensvärdet på 3 % av BNP på ett trovärdigt och varaktigt sätt senast 2015 rekommenderades Portugal särskilt att a) minska det nominella underskottet till 5,5 % av BNP 2013, 4,0 % av BNP 2014 och 2,5 % av BNP 2015, vilket bedömdes ligga i linje med en förbättring av det strukturella saldot på 0,6 % av BNP 2013, 1,4 % av BNP 2014 och 0,5 % av BNP 2015, på grundval av en uppdatering av de ekonomiska utsikterna för Portugal gjord i maj 2013 av kommissionens avdelningar; b) genomföra åtgärder motsvarande 3,5 % av BNP för att begränsa 2013 års underskott till 5,5 % av BNP, däribland åtgärderna i 2013 års budgetlag och ytterligare åtgärder som anges i tilläggsbudgeten, närmare bestämt nedskärningar av lönekostnaderna, en effektiviserad offentlig förvaltning, minskad offentlig konsumtion och bättre användning av medel från unionen; c) med utgångspunkt i översynen av de offentliga utgifterna, anta varaktiga konsolideringsåtgärder motsvarande minst 2,0 % av BNP för att uppnå målet på ett nominellt underskott på 4,0 % av BNP 2014 och sikta på att effektivisera och modernisera den offentliga förvaltningen, råda bot på övertalighet inom den offentliga sektorns olika funktioner och enheter, förbättra pensionssystemets hållbarhet och uppnå riktade kostnadsbesparingar inom enskilda fackministerier; och d) anta nödvändiga varaktiga konsolideringsåtgärder för 2015 för att uppnå underskottsmålet på 2,5 % av BNP. Portugal rekommenderades också att upprätthålla takten i arbetet med att reformera den offentliga finansiella styrningen genom att se över budgetramlagen till slutet av 2013 för att ytterligare förbättra budgetförfarandena och principerna för budgetförvaltning, ansvarsskyldighet, öppenhet och förenkling samt fortsätta sina insatser för att begränsa de ansvarsförbindelser som härrör från statligt ägda företag och offentlig-privata partnerskap.

               (5)I den uppdatering av de ekonomiska utsikterna för Portugal som gjordes i maj 2013 av kommissionens avdelningar och som låg till grund för rådets rekommendation av den 21 juni 2013, gjordes prognosen att den portugisiska ekonomin skulle krympa med 2,3 % under 2013 och därefter växa med 0,6 % och 1,5 % under de två följande åren. Den nominella BNP-tillväxten för 2013 och 2014 beräknades till -0,6 % respektive 1,8 %, och 2,7 % året därefter.

               (6)I sin rekommendation av den 21 juni 2013 fastställde rådet den 1 oktober 2013 som tidsfrist för att vidta effektiva åtgärder i enlighet med bestämmelserna i artikel 3.4 i förordning (EG) nr 1467/97. I enlighet med artikel 10.2 a i förordning (EU) nr 472/2013 gavs Portugal undantag från skyldigheten att lämna in separat rapportering inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott och rapporterade i stället inom ramen för sitt makroekonomiska anpassningsprogram.

               (7)I senare bedömningar uppmärksammades risken för att rådets rekommendation av 21 juni 2013 inte skulle komma att följas. Mot bakgrund av sin bedömning av 2015 års stabilitetsprogram, som var den första efter utgången av det ekonomiska anpassningsprogrammet, kom rådet i juli 2015 fram till att det förelåg en risk för att Portugal inte skulle uppfylla stabilitets- och tillväxtpaktens regler. Även kommissionen fastslog i sitt yttrande om Portugals utkast till budgetplan för 2015 att landet riskerade att inte uppfylla stabilitets- och tillväxtpaktens regler. Kommissionen påpekade särskilt att det fanns en risk för att det alltför stora underskottet inte skulle kunna korrigeras inom tidsfristen senast 2015. Kommissionen pekade även på otillräckliga insatser för strukturella förbättringar jämfört med rekommendationen, vilket visade att det behövdes ytterligare strukturella konsolideringsåtgärder för 2015 för att understödja en trovärdig och varaktig korrigering av det alltför stora underskottet.

               (8)En ny bedömning av de åtgärder som vidtagits av Portugal för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2015 i enlighet med rådets rekommendation av den 21 juni 2013 föranleder följande konstateranden:

               –Efter anmälan om 2015 års underskott i de offentliga finanserna och dess validering av kommissionen (Eurostat), uppgick 2015 års underskott till 4,4 % av BNP, vilket är högre än referensvärdet enligt fördraget på 3,0 % av BNP. Skillnaden i förhållande till referensvärdet berodde huvudsakligen på en åtgärd för att stödja den finansiella sektorn i samband med resolutionen av Banif i slutet av 2015, vilket hade en negativ inverkan på det offentliga underskottet motsvarande 1,4 % av BNP. Om denna komponent beaktas tillsammans med engångsposter på intäktsidan skulle underskottet exklusive engångsåtgärder fortfarande ligga över fördragets referensvärde.

               –Den kumulativa förbättringen av det strukturella saldot under perioden 2013–2015 beräknas till 1,1 % av BNP, vilket är betydligt lägre än de 2,5 % av BNP som rekommenderats av rådet. Efter justering för effekterna av en reviderad potentiell produktionstillväxt och oförutsedda intäktsökningar eller uteblivna inkomster jämfört med det referensscenario som ligger till grund för rekommendationen sjunker siffran för den kumulativa förbättringen kraftigt till - 0,1 % av BNP.

               –Omfattningen av de åtgärder som genomförts fram till juni 2014 låg i linje med målen enligt det makroekonomiska anpassningsprogrammet. Därefter skedde en kraftig minskning av de varaktiga konsolideringsåtgärder som låg till grund för budgetmålen för 2014, från motsvarande 2,3 % av BNP som planerades vid tiden för 2014 års budget, till cirka 1,5 % av BNP i den beräkning som låg till grund för 2015 års budget. Omfattningen av vidtagna åtgärder når därmed inte alls upp till rekommendationens nivå, dvs. att ytterligare åtgärder motsvarande minst 2,0 % av BNP skulle vidtas under 2014. För 2015 minskades omfattningen av varaktiga åtgärder för statsfinansiell konsolidering ytterligare till omkring 0,6 % av BNP i 2015 års budget och det nominella målet sattes till 2,7 % av BNP. De planerade strukturella konsolideringsåtgärderna var därför otillräckliga för att uppnå det rekommenderade underskottsmålet för 2015 på 2,5 % av BNP. Det resulterande underskottet för 2015 bekräftade att de planerade åtgärderna hade varit otillräckliga.

               –Sammanfattningsvis har förbättringen av det nominella underskottet sedan juni 2014 haft sin grund i den ekonomiska återhämtningen och minskade ränteutgifter i ett klimat med låga räntenivåer. Oförutsedda intäkter har inte utnyttjats för en snabbare minskning av underskottet och omfattningen av de strukturella konsolideringsåtgärderna har inte varit tillräcklig för att nå målen.

               –Den offentliga bruttoskulden har i stort sett stabiliserats sedan rådets rekommendation av den 21 juni 2013 och uppgick till 129,2 % av BNP i slutet av 2013, 130,2 % av BNP 2014 och 129,0 % av BNP 2015 enligt kommissionens vårprognos 2016.

               –Finanspolitiska strukturreformer har gått framåt på de flesta områden men i olika takt. Budgetramlagen har ändrats och stärkts men träder inte i kraft fullt ut förrän september 2018. Stora insatser har gjorts för att bekämpa skattebedrägeri och skattesmitning, och även för att reformera skatteförvaltningen. Pensionssystemets långsiktiga hållbarhet har förbättrats under de senaste åren, men det finns fortfarande utmaningar på kort och medellång sikt. Reformer för att göra det nationella hälso- och sjukvårdssystemet långsiktigt hållbart går framåt i tillfredsställande takt.  Reformer har även genomförts under de senaste åren inom offentlig förvaltning för att förbättra hanteringen av de offentliga finanserna på regional och lokal nivå, samt inom offentlig-privata partnerskap och statsägda företag, i synnerhet under det makroekonomiska anpassningsprogrammet.

               (9)Detta leder till slutsatsen att Portugals reaktioner på rådets rekommendation av den 21 juni 2013 har varit otillräckliga. Portugal har inte avhjälpt det alltför stora underskottet senast 2015. De finanspolitiska insatserna ligger betydligt under den nivå som rekommenderades av rådet.

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

               Artikel 1

               Portugal har inte vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets rekommendation av den 21 juni 2013.

               Artikel 2

               Detta beslut riktar sig till Republiken Portugal.

               Utfärdat i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)
                  EGT L 209, 2.8.1997, s. 6.

                     (2)
                  Alla handlingar som rör förfarandet vid alltför stora underskott beträffande Portugal finns på följande webbplats:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/portugal_en.htm

                     (3)
                  Rådets genomförandebeslut 2011/344/EU av den 30 maj 2011 om beviljande av ekonomiskt bistånd från unionen till Portugal (EUT L 159, 17.6.2011, s. 88).