               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 23.5.2022
            COM(2022) 601 final

            Rekommendation till
            RÅDETS REKOMMENDATION
            om Österrikes nationella reformprogram 2022 med avgivande av rådets yttrande om Österrikes stabilitetsprogram 2022
            {SWD(2022) 601 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Rekommendation till

               RÅDETS REKOMMENDATION

               om Österrikes nationella reformprogram 2022 med avgivande av rådets yttrande om Österrikes stabilitetsprogram 2022

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

               med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
                  1
               , särskilt artikel 5.2,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

               med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

               med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

               med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

               med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

               av följande skäl:

               (1)Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241
                  2
               , genom vilken faciliteten för återhämtning och resiliens inrättades, trädde i kraft den 19 februari 2021. Faciliteten för återhämtning och resiliens ger ekonomiskt stöd till genomförandet av reformer och investeringar och utgör en finanspolitisk impuls som finansieras av unionen. Den bidrar till den ekonomiska återhämtningen och till genomförandet av hållbara och tillväxtfrämjande reformer och investeringar, i synnerhet för att främja den gröna och den digitala omställningen, och stärker resiliensen och den potentiella tillväxten i medlemsstaternas ekonomier. Den bidrar också till hållbara offentliga finanser och ökar tillväxt och jobbskapande på medellång och lång sikt. Det högsta ekonomiska bidraget per medlemsstat inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens uppdaterades den [XX] juni 2022, i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) 2021/241.

               (2)Den 24 november 2021 antog kommissionen den årliga översikten över hållbar tillväxt, som inledde 2022 års europeiska planeringstermin. I översikten togs vederbörlig hänsyn till det gemensamma åtagandet på det sociala toppmötet i Porto i maj 2021 om att fortsätta genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 25 mars 2022 godkände Europeiska rådet prioriteringarna i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. Den 24 november 2021 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Österrike inte var en av de medlemsstater som behövde bli föremål för en fördjupad granskning
                  3
               . Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet, som rådet antog den 5 april 2022, liksom förslaget till 2022 års gemensamma sysselsättningsrapport med en analys av genomförandet av riktlinjerna för sysselsättningspolitik och principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som rådet antog den 14 mars 2022.

               (3)Rysslands invasion av Ukraina, som följde tätt inpå den globala pandemin, har avsevärt förändrat den geopolitiska och ekonomiska situationen. Invasionens påverkan på medlemsstaternas ekonomier har märkts exempelvis genom högre priser på energi och livsmedel, tillströmningen av flyktingar från Ukraina och svagare tillväxtutsikter. De ökande energipriserna slår särskilt hårt mot de mest utsatta hushållen som redan lever i eller riskerar att drabbas av energifattigdom. EU märker också av en exceptionell ström av människor på flykt från Ukraina. I detta sammanhang utlöstes den 4 mars 2022 direktivet om tillfälligt skydd
                  4
                för första gången. Det ger fördrivna människor från Ukraina rätten att lagligen stanna i EU och att få tillgång till skolgång och utbildning, arbete, hälso- och sjukvård, bostad och social välfärd. Exceptionella stödåtgärder har ställts till Österrikes förfogande inom ramen för initiativet Sammanhållningsinsatser för flyktingar i Europa (Care) och den extra förfinansieringen inom programmet React-EU (återhämtningsstöd för sammanhållning och till Europas regioner ) i syfte att snabbt kunna ta emot och integrera människor som flytt från Ukraina.

               (4)Med hänsyn till den snabbt föränderliga ekonomiska och geopolitiska situationen återupptar den europeiska planeringsterminen den breda politiska samordningen vad gäller ekonomi och sysselsättning 2022, samtidigt som en utveckling sker i enlighet med genomförandekraven i faciliteten för återhämtning och resiliens, enligt vad som angavs i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. Genomförandet av de antagna återhämtnings- och resiliensplanerna är viktigt för att genomföra de politiska prioriteringarna inom ramen för den europeiska planeringsterminen, eftersom planerna behandlar alla eller en betydande del av de relevanta landsspecifika rekommendationer som utfärdades i 2019 och 2020 års landsspecifika planeringsterminer. De landsspecifika rekommendationerna från 2019 och 2020 är dessutom lika relevanta för återhämtnings- och resiliensplaner som granskats, uppdaterats eller ändrats i enlighet med artiklarna 14, 18 och 21 i förordning (EU) 2021/241, förutom eventuella landsspecifika rekommendationer som utfärdats fram till den dag då den ändrade planen lämnades in.

               (5)Den allmänna undantagsklausulen är aktiverad sedan mars 2020
                  5
               . I sitt meddelande av den 3 mars 2021
                  6
                framförde kommissionen även sin ståndpunkt att beslutet om huruvida den allmänna undantagsklausulen ska avaktiveras eller fortsätta att gälla bör fattas efter en samlad bedömning av läget i ekonomin och att det viktigaste kvantitativa kriteriet bör vara nivån på den ekonomiska aktiviteten i EU eller euroområdet jämfört med förkrisnivåerna (slutet av 2019).

               (6)Enligt rådets yttrande av den 18 juni 2021 om stabilitetsprogrammet 2021 mäts den finanspolitiska inriktningen bäst genom förändringen i primära utgifter (exklusive diskretionära åtgärder på inkomstsidan), utan beaktande av covid-19-relaterade tillfälliga åtgärder men inbegripet utgifter som finansieras med icke återbetalningspliktigt stöd (bidrag) från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, i förhållande till den potentiella tillväxten på medellång sikt
                  7
               . För att bedöma om den nationella finanspolitiken är försiktig och dess sammansättning gynnsam för en hållbar återhämtning som är förenlig med den gröna och den digitala omställningen granskas, förutom den övergripande finanspolitiska inriktningen, även utvecklingen för nationellt finansierade
                  8
                primära löpande utgifter (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan och exklusive covid-19-relaterade tillfälliga åtgärder) och investeringar.

               (7)Den 2 mars 2022 antog kommissionen ett meddelande med en allmän vägledning för finanspolitiken 2023 som syftade till att stödja förberedelserna av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram och på så sätt stärka den politiska samordningen
                  9
               . Kommissionen konstaterade att det på grundval av de makroekonomiska utsikterna i vinterprognosen 2022 bör ske en övergång från den stödjande finanspolitiska inriktningen på aggregerad nivå 2020–2022 till en i stort sett neutral finanspolitisk inriktning på aggregerad nivå 2023, samtidigt som kommissionen står redo att reagera allt eftersom ekonomiska situationen utvecklar sig. Kommissionen meddelade att de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 även i fortsättningen bör se olika ut för olika medlemsstater och ta hänsyn till eventuella spridningseffekter över gränserna. Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att återspegla vägledningen i sina stabilitets- och konvergensprogram. Kommissionen åtog sig att noga följa den ekonomiska utvecklingen och anpassa sin vägledning efter behov, senast i planeringsterminens vårpaket i slutet av maj 2022.

               (8)När det gäller den finanspolitiska vägledningen av den 2 mars 2022 beaktas i de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 de försämrade ekonomiska utsikterna, den ökade osäkerheten och ytterligare nedåtrisker samt den högre inflationen jämfört med vinterprognosen. Mot bakgrund av dessa överväganden bör de finanspolitiska insatserna vara inriktade på att öka de offentliga investeringarna i den gröna och den digitala omställningen och en tryggad energiförsörjning och hålla uppe köpkraften i de mest utsatta hushållen för att mildra effekterna av de ökade energipriserna och bidra till att begränsa inflationstrycket till följd av andrahandseffekter genom riktade och tillfälliga åtgärder. Finanspolitiken måste förbli flexibel så att den kan anpassas efter de snabbt föränderliga omständigheterna, och anpassas till länderna efter deras finanspolitiska och ekonomiska situation, även vad gäller deras utsatthet för krisen och tillströmningen av fördrivna människor från Ukraina.

               (9)Den 30 april 2021 lämnade Österrike in sin nationella återhämtnings- och resiliensplan i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) 2021/241. Kommissionen har med stöd av artikel 19 i förordning (EU) 2021/241 bedömt återhämtnings- och resiliensplanens relevans, ändamålsenlighet, effektivitet och enhetlighet i enlighet med bedömningsriktlinjerna i bilaga V till den förordningen. Den 13 juli 2021 antog rådet sitt beslut om godkännande av bedömningen av Österrikes återhämtnings- och resiliensplan
                  10
               . Delutbetalningarna ska verkställas på villkor att kommissionen fattar ett beslut i enlighet med artikel 24.5 i förordning (EU) 2021/241 om att Österrike på ett tillfredsställande sätt har uppnått de relevanta delmål och mål som angetts i rådets genomförandebeslut. För att delmålen och målen ska anses ha uppnåtts på ett tillfredsställande sätt får delmål och mål som tidigare uppnåtts inte ha upphävts.

               (10)Den 27 april 2022 lade Österrike fram sitt nationella reformprogram för 2022 och sitt stabilitetsprogram för samma år. De båda programmen har bedömts tillsammans för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. I enlighet med artikel 27 i förordning (EU) 2021/241 ska Österrikes halvårsvisa rapporter om framstegen avseende målen i återhämtnings- och resiliensplanen också återspeglas i 2022 års nationella reformprogram.

               (11)Den 23 maj 2022 offentliggjorde kommissionen 2022 års landsrapport för Österrike
                  11
               . Den innehöll en bedömning av hur väl Österrike hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog 2019, 2020 och 2021, och en utvärdering av Österrikes genomförande av återhämtnings- och resiliensplanen, med utgångspunkt i resultattavlan för återhämtning och resiliens. Utifrån denna analys konstaterades i landsrapporten brister i fråga om de utmaningar som inte alls eller endast delvis hade åtgärdats genom återhämtnings- och resiliensplanen, och även nya och framväxande utmaningar, inbegripet dem som uppstått till följd av Rysslands invasion av Ukraina. I landsrapporten behandlades också Österrikes framsteg avseende genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och med att uppnå EU:s överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsbekämpning, och även framstegen med att nå FN:s mål för hållbar utveckling.

               (12)Den 27 april 2022 lämnade Österrike in sitt stabilitetsprogram 2022, i enlighet med den tidsfrist som fastställs i artikel 4 i förordning (EG) nr 1466/97.

               (13)Den 23 maj 2022 lade kommissionen fram en rapport enligt artikel 126.3 i EUF-fördraget. Rapporten behandlade Österrikes budgetläge utifrån det faktum att dess offentliga underskott 2021 överskred fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Rapporten slog fast att underskottskriteriet inte var uppfyllt. I enlighet med meddelandet av den 2 mars 2022 föreslog kommissionen under våren 2022 inget inledande av nya förfaranden vid alltför stora underskott, och kommer under hösten 2022 att på nytt bedöma om eventuella nya förfaranden vid alltför stora underskott ska inledas.

               (14)Den 20 juli 2020 rekommenderade rådet Österrike att 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder i enlighet med den allmänna undantagsklausulen för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Rådet rekommenderade även Österrike att så snart de ekonomiska förhållandena medger det driva en finanspolitik som syftar till att nå en sund offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat minskade Österrikes offentliga underskott under 2021 från 8,0 % av BNP 2020 till 5,9 % 2021. Österrikes finanspolitiska åtgärder bidrog till den ekonomiska återhämtningen under 2021, samtidigt som de tillfälliga krisstödsåtgärderna minskade från 4,8 % av BNP 2020 till 4,3 % 2021. De åtgärder som Österrike vidtog 2021 var i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var mestadels tillfälliga eller kompenserades genom uppvägande åtgärder. Samtidigt var vissa av de diskretionära åtgärder som regeringen antog under perioden 2020 till 2021 inte tillfälliga eller kompenserades inte genom uppvägande åtgärder, utan bestod främst av en betydande skattelättnad för hushåll och företag genom den så kallade miljösociala skattereformen. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat uppgick den offentliga skulden 2021 till 82,8 % av BNP.

               (15)Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna i stabilitetsprogrammet 2022 är rimligt. Regeringen beräknar att BNP i fasta priser kommer att växa med 3,9 % 2022 och 2,0 % 2023. Som jämförelse visar kommissionens vårprognos 2022 på en real tillväxt i BNP med 3,9 % 2022 och 1,9 % 2023. I 2022 års stabilitetsprogram förutspår regeringen att det samlade underskottet kommer att minska till 3,1 % av BNP under 2022 och till 1,5 % 2023. Minskningen 2022 återspeglar främst en stark tillväxt i den ekonomiska aktiviteten och en avveckling av de flesta av krisåtgärderna. Om inga andra åtgärder hade vidtagits, exempelvis de som rör de höjda energipriserna, skulle underskottet ha minskat ytterligare. Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten minska till 80,0 % av BNP under 2022 och till 77,1 % under 2023. Utifrån de politiska åtgärder som var kända vid prognosens brytdatum förutses i kommissionens vårprognos 2022 ett underskott i de offentliga finanserna 2022 och 2023 på 3,1 % respektive 1,5 % av BNP. Detta är i linje med det beräknade underskottet i 2022 års stabilitetsprogram. I kommissionens vårprognos 2022 förutses en liknande offentlig skuldkvot, på 80,0 % av BNP 2022 och 77,5 % 2023.

               Utifrån kommissionens vårprognos 2022 beräknas den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt (10 års genomsnitt) till 1,2 %. Denna beräkning inkluderar dock inte effekten av de reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka Österrikes potentiella tillväxt.

               (16)Under 2022 har regeringen fasat ut de flesta av de åtgärder som vidtogs i samband med covid-19-krisen, så de tillfälliga krisstödsåtgärderna förväntas minska från 4,3 % av BNP 2021 till 1,1 % 2022. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas av de åtgärder som vidtagits för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de höjda energipriserna, som i kommissionens vårprognos 2022 beräknas till 0,4 % av BNP 2022 och 0,2 % av BNP 2023
                  12
               . Åtgärderna utgörs i huvudsak av sociala transfereringar till fattigare hushåll, sänkningar av indirekta skatter på energikonsumtion och tillfälliga inkomstskattelättnader för pendlare. De har angetts vara tillfälliga. Om energipriserna förblir höga även under 2023 kan dock vissa av åtgärderna förlängas. Det offentliga underskottet påverkas också av kostnaderna för att erbjuda tillfälligt skydd åt fördrivna personer från Ukraina, som i kommissionens vårprognos 2022 beräknas till 0,3 % av BNP 2022 och 0,4 % 2023
                  13
               .

               (17)Den 18 juni 2021 rekommenderade rådet Österrike
                  14
                att under 2022 vidmakthålla en stödjande finanspolitisk inriktning, inbegripet den impuls som ges genom faciliteten för återhämtning och resiliens, samt att upprätthålla nationellt finansierade investeringar. Österrike rekommenderades också att, när de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en sund offentligfinansiell ställning och säkerställa hållbara offentliga finanser på medellång sikt, och samtidigt öka investeringarna för att främja tillväxtpotentialen.

               (18)Under 2022 förväntas enligt kommissionens vårprognos 2022 och uppgifterna i Österrikes stabilitetsprogram för 2022 den finanspolitiska inriktningen vara stödjande med -1,2 % av BNP, vilket rekommenderades av rådet
                  15
               . Österrike planerar att ge fortsatt stöd till återhämtningen genom att använda faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar, vilket rådet rekommenderade. Det positiva bidraget till den ekonomiska aktiviteten från utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder beräknas öka med 0,1 procentenheter av BNP under 2022 jämfört med 2021. Nationellt finansierade investeringar beräknas ge ett expansivt bidrag till den finanspolitiska inriktningen på 0,3 procentenheter 2022
                  16
               . Därför planerar Österrike att upprätthålla de nationellt finansierade investeringarna, så som rådet rekommenderade. Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2022 ge ett expansivt bidrag på 0,5 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta omfattar den ytterligare effekten från åtgärderna för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de ökade energipriserna (0,4 % av BNP) liksom kostnaderna för att ge tillfälligt skydd åt fördrivna personer från Ukraina (0,3 % av BNP).

               (19)I kommissionens vårprognos 2022 beräknas den finanspolitiska inriktningen under 2023 ligga på 0,4 % av BNP vid oförändrad politik
                  17
               . Österrike förväntas fortsätta att använda bidragen från faciliteten för återhämtning och resiliens under 2023 för att finansiera ytterligare investeringar till stöd för återhämtningen. Det positiva bidraget till den ekonomiska aktiviteten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder beräknas ligga kvar på en oförändrad nivå jämfört med 2022. Nationellt finansierade investeringar förväntas ge ett kontraktivt bidrag på 0,4 procentenheter till den finanspolitiska inriktningen 2023
                  18
               . Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2023 ge ett i stort sett neutralt bidrag på 0,0 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta omfattar effekter från utfasningen av åtgärder mot ökade energipriser (0,2 % av BNP) och ytterligare kostnader för att ge tillfälligt skydd åt fördrivna personer från Ukraina (0,1 % av BNP).

               (20)I 2022 års stabilitetsprogram förväntas underskottet i de offentliga finanserna successivt minska till 0,7 % av BNP under 2024 och till 0,3 % 2025. Underskottet i de offentliga finanserna förväntas därför ligga kvar under 3 % av BNP från 2023 och fram till slutet av programperioden. Dessa prognoser förutsätter en minskning av de offentliga utgifterna under denna tidsperiod (från 50,4 % av BNP under 2023 till 49,6 % 2024 och 49,4 % 2025). Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten sjunka fram till och med 2025, med en minskning till 74,5 % av BNP under 2024 och till 72,1 % under 2025. Utifrån kommissionens analys förefaller riskerna för skuldhållbarheten vara medelhöga på medellång sikt.

               (21)Österrike löper en medelhög risk för de offentliga finansernas hållbarhet på medellång och lång sikt, vilket framför allt beror på ökat budgettryck på grund av en åldrande befolkning. Andelen äldre vuxna som behöver försörjas av befolkningen i arbetsför ålder förväntas öka från två pensionärer till ca tre pensionärer per arbetstagare under de kommande 50 åren. Enligt det riskscenario som arbetsgruppen för åldrandefrågor tar upp i åldranderapporten väntas de totala offentliga utgifterna för långvarig vård och omsorg öka drastiskt med upp till 30 % under de kommande åtta åren. Utöver den demografiska utvecklingen förväntas även ett ökat behov av intensivvård på grund av åldersrelaterade sjukdomar bidra till att driva upp kostnaderna för långvarig vård och omsorg. En omfattande reform av systemet för långvarig vård och omsorg har aviserats men har ännu inte genomförts. Hittills har en särskild arbetsgrupp sammanfattat de viktigaste resultaten av ett offentligt samråd. Enligt arbetsgruppens rapport kommer en av reformens prioriteringar att vara att skapa en samordnad kontroll av systemet. Det inbegriper en tydlig ansvarsfördelning mellan olika myndighetsnivåer och transparens i fråga om varifrån finansieringen kommer och hur den används.

               (22)Österrikes finanspolitiska federalism kännetecknas av en stor obalans mellan befogenheterna för utgifter och skatteuppbörd på delstatsnivå. I stället för att vara skattemässigt självständiga fylls delstaternas kassor genom ett komplicerat system för skattefördelning och transfereringar. Det minskar den finanspolitiska transparensen, det politiska ansvarstagandet och incitamenten till effektiva offentliga utgifter. Eftersom behoven av reformer kvarstår bör de hanteras i förhandlingarna om nästa skatteutjämningslag, som förväntas börja i december 2022. Utöver reformer av det finanspolitiska ramverket kan utgiftsöversyner utnyttjas på ett bättre sätt för att stärka de offentliga utgifternas ändamålsenlighet och effektivitet, eftersom de kan stödja granskningen av ekonomiska anslag i förhållande till politiska prioriteringar.

               (23)Österrikes skattesystem kan fortfarande göras mer rättvist och tillväxtvänligt. Skattesystemet kännetecknas av ett högt skattetryck på arbete genom löneskatter och sociala avgifter, och de sociala avgifterna betalas av både anställda och arbetsgivare. Detta utgör ett hinder för jobbskapande. Samtidigt fungerar höga marginalskatter som ett negativt incitament för människor att arbeta, särskilt när det gäller den lägre delen av inkomstskalan och den andra familjeförsörjaren. Den nyligen antagna miljösociala skattereformen är ett steg i rätt riktning, och införandet av en prissättning på koldioxid för sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem är ett viktigt projekt i Österrikes återhämtnings- och resiliensplan. Trots det kvarstår strukturella utmaningar. Det finns utrymme att ytterligare minska lönebikostnaderna för att främja jobbskapande och öka arbetskraftsutbudet, särskilt när det gäller låginkomsttagare. En bättre användning av mer tillväxtfrämjande skatter skulle kunna bidra till att skapa det budgetutrymme som behövs och göra skattesystemet mer rättvist.

               (24)I enlighet med artikel 19.3 b och kriterium 2.2 i bilaga V till förordning (EU) 2021/241 ska återhämtnings- och resiliensplanen omfatta ett stort antal ömsesidigt förstärkande reformer och investeringar som ska vara genomförda senast 2026. De ska bidra till att åtgärda alla eller en betydande del av de ekonomiska och sociala utmaningar som beskrivs i de landsspecifika rekommendationerna till Österrike från rådet i den europeiska planeringsterminen 2019 och 2020, förutom alla landsspecifika rekommendationer som hade utfärdats fram till den dag då planen antogs. Åtgärderna i planen bidrar till att åtgärda en betydande del av de utmaningar som fastställts i de landsspecifika rekommendationerna under senare år inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Planerade förändringar av skattesystemet kommer att hjälpa till att minska växthusgasutsläppen samtidigt som de bidrar till en skatteväxling bort från arbete och beaktar ekologiska och sociala aspekter. Kvinnors deltagande på arbetsmarknaden kan gynnas av den förbättrade tillgången till god barnomsorg i tidig ålder. Den sedan länge erkända utmaningen med skillnader i pension mellan kvinnor och män hanteras också delvis. Den gröna omställningen främjas av investeringar i i) energieffektivitet, ii) förnybara energikällor, iii) utfasning av fossila bränslen i industrin, iv) biologisk mångfald och v) den cirkulära ekonomin, och därmed sammanhängande reformer, inbegripet en översyn av stödramen för förnybara energikällor och utfasningen av oljebaserade uppvärmningssystem. Planen kommer även att bidra till en betydande ökning av företagens digitala kapacitet. Den administrativa bördan för företag kommer att minskas genom gemensamma digitala kontaktpunkter.

               (25)Genomförandet av Österrikes återhämtnings- och resiliensplan förväntas bidra till ytterligare framsteg avseende den gröna och den digitala omställningen. Åtgärder som stöder klimatmålen står för 58,7 % av planens totala ekonomiska tilldelning, medan åtgärder som stöder de digitala målen står för 52,8 % av planens totala ekonomiska tilldelning. Ett fullständigt genomförande av återhämtnings- och resiliensplanen, i enlighet med relevanta delmål och mål, kommer att bidra till att Österrike snabbt kan återhämta sig från konsekvenserna av covid-19-krisen, samtidigt som landets resiliens stärks. Ett systematiskt deltagande av arbetsmarknadens parter och andra relevanta berörda parter är fortfarande viktigt för att genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen ska lyckas, liksom annan ekonomisk politik och sysselsättningspolitik utanför planen, och för att säkerställa att fler känner ett egenansvar för den övergripande politiska agendan.

               (26)Kommissionen godkände den österrikiska partnerskapsöverenskommelsen den 2 maj 2022. Österrike lämnade in sina programdokument för Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Fonden för en rättvis omställning (FRO)
                  19
                den 21 oktober 2021, vilka kommissionen skickade tillbaka med synpunkter den 4 januari 2022. Österrike har ännu inte lämnat in sitt program för Europeiska socialfonden+. I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 ska Österrike beakta de relevanta landsspecifika rekommendationerna i programplaneringen av de sammanhållningspolitiska fonderna 2021–2027. Detta är en förutsättning för att förbättra ändamålsenligheten och maximera mervärdet av det ekonomiska stöd som ska erhållas från de sammanhållningspolitiska fonderna, samtidigt som samordning, komplementaritet och enhetlighet mellan dessa fonder och andra unionsinstrument och fonder främjas. För att faciliteten för återhämtning och resiliens och de sammanhållningspolitiska programmen ska kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt krävs också att hinder avlägsnas för investeringar till stöd för den gröna och den digitala omställningen och en balanserad territoriell utveckling.

               (27)Förutom de ekonomiska och sociala utmaningar som åtgärdas genom återhämtnings- och resiliensplanen står Österrike inför ett antal andra utmaningar vad gäller arbetsmarknaden. Österrikes starka sociala trygghetssystem och omfattande politiska åtgärder har begränsat de sociala effekterna av covid-19-pandemin. Österrike har uppnått goda resultat för de flesta aspekterna av den europeiska pelaren för sociala rättigheter men vissa utmaningar kvarstår. Utmaningarna gäller i synnerhet att potentialen hos kvinnor, lågutbildade arbetstagare, äldre arbetstagare och personer med migrantbakgrund inte utnyttjas till fullo. Detta är särskilt problematiskt eftersom det råder brist på kvalificerad arbetskraft. Genom att tillvarata den underutnyttjade potentialen hos dessa grupper skulle trycket på den österrikiska arbetsmarknaden kunna minskas.

               (28)Sysselsättningsgraden bland kvinnor ligger visserligen klart över EU-genomsnittet, men andelen deltidsarbetande kvinnor i Österrike är näst högst i EU. År 2021 arbetade 49,9 % av kvinnorna i Österrike deltid, jämfört med ett EU-genomsnitt på 28,3 %. Det innebär att det finns en stor potential för att öka antalet kvinnor som arbetar heltid. En begränsad tillgång till barnomsorg av hög kvalitet till ett överkomligt pris gör det svårt för kvinnor att delta mer aktivt på arbetsmarknaden. Bara 21,1 % av barn under tre år deltar i formell barnomsorg, vilket är en av de lägsta andelarna i EU och långt under Barcelonamålet om att 33 % av barn under tre år ska delta i formell barnomsorg. Den höga andelen deltidsarbetande utgör tillsammans med kvinnors överrepresentation i sektorer med lägre löner de främsta bidragande orsakerna till Österrikes stora lönegap och relativt stora pensionsklyfta mellan könen. Pandemin har förstärkt dessa könsrelaterade ojämlikheter ytterligare i och med att en stor andel kvinnor kombinerar arbete med omsorgsansvar. Att öka utbudet av barnomsorg av god kvalitet genom att höja kvalitetsnormerna och erbjuda längre öppettider för barnomsorg samt att åtgärda de negativa incitamenten för att gå upp i arbetstid (t.ex. genom förbättrade skatteincitament) är avgörande för att Österrike bättre ska kunna utnyttja kvinnors arbetsmarknadspotential.

               (29)Flera missgynnade grupper skulle kunna integreras bättre på arbetsmarknaden, framför allt lågutbildade och äldre arbetstagare samt arbetstagare med migrantbakgrund. Nästan hälften av de långtidsarbetslösa i Österrike har bara gått ut grundskolan (Pflichtschule). Arbetsmarknadsdeltagandet hos personer med migrantbakgrund är fortfarande lågt, med en sysselsättningsnivå som 2020 var 12,7 procentenheter lägre än för inrikes födda. Detta är särskilt problematiskt eftersom utbildningsresultat, jobbmöjligheter och framtida inkomstnivåer för barn i Österrike i hög grad tenderar att avgöras av vad som gällt för deras föräldrar. För att bemöta dessa utmaningar kommer åtgärderna för att främja omskolning och fortbildning i Österrikes återhämtnings- och resiliensplan att omfatta stöd till utbildning av lågutbildade arbetstagare och långtidsarbetslösa. Samtidigt löser de planerade åtgärderna inte helt det underliggande problemet med arbetsmarknadsdeltagandet bland personer med migrantbakgrund och lågutbildade arbetstagare. För dessa grupper behöver dessutom utbildningsresultaten förbättras mycket tidigare i livet. Det behövs fortfarande ytterligare möjligheter till omskolning och livslångt lärande för arbetstagare i alla åldrar.

               (30)Den tilltagande kompetensbristen (Fachkräftemangel) är ett växande problem för företag som är beroende av högkvalificerad personal, till exempel it-experter. Bristen på kvalificerad arbetskraft har flera orsaker och har förvärrats av pandemin. Ökade möjligheter att använda sig av utländska högkvalificerade arbetstagare för de tjänster som inte kan tillsättas med arbetskraft från Österrike eller EU skulle kunna minska bristen. För närvarande innebär de befintliga förfarandena en betydande administrativ börda för företag som vill rekrytera arbetstagare utanför EU, vilket gör det svårt att attrahera de utländska begåvningar som behövs. Det hämmar produktivitetstillväxten, särskilt i tjänstesektorn och framför allt inom it-sektorn. Den nyligen genomförda reformen av Österrikes system med ”snabbspår” för kvalificerad arbetskraft från länder utanför EU (Rot-Weiß-Rot-Karte) har inte visat sig vara en effektiv lösning på det övergripande problemet. Ytterligare åtgärder skulle därför kunna vidtas för att förbättra företagens möjligheter att rekrytera kvalificerad arbetskraft från utlandet. Det inbegriper snabbare förfaranden som är mer inriktade på de enskilda företagens behov.

               (31)Inom ramen för det mandat som EU:s stats- och regeringschefer gav i Versaillesförklaringen syftar REPowerEU-planen till att så snart som möjligt fasa ut Europeiska unionens beroende av import av fossila bränslen från Ryssland. I detta syfte fastställs de lämpligaste projekten, investeringarna och reformerna på nationell och regional nivå och på EU-nivå i dialog med medlemsstaterna. Målet med dessa åtgärder är att minska det totala beroendet av fossila bränslen och flytta importen av fossilt bränsle från Ryssland.

               (32)Den geopolitiska utveckling som utlöstes av Rysslands invasion av Ukraina har visat på risker för Österrikes energitrygghet. Österrike är i hög grad beroende av gasimport från Ryssland. År 2020 kom runt 80 % av Österrikes gasimport från Ryssland, jämfört med ett EU-genomsnitt på 44 %. Gas står också för en betydande andel av Österrikes energibehov (22,7 %, något lägre än EU-genomsnittet på 24,4 %), framför allt för industriella ändamål och uppvärmning. Österrikes beroende av Ryssland för olja är dock mindre (10 % av råoljan kommer från Ryssland, vilket är betydligt lägre än EU-genomsnittet på 26 %)
                  20
               . Diversifiering av energiförsörjningen och ökad flexibilitet och kapacitet för reversibla flöden i den redan väl utbyggda sammanlänkningen med andra medlemsstater kommer att vara avgörande för att minska beroendet av rysk gas. Nya investeringar i infrastruktur och nät bör framtidssäkras där så är möjligt för att stödja den långsiktiga hållbarheten genom att de i framtiden kan återanvändas för hållbara bränslen. Ett minskat beroende av rysk gas inbegriper även investeringar i produktion av förnybar gas (exempelvis förnybar vätgas och hållbar biometan), vilket skulle göra det möjligt att ersätta naturgas, framför allt i de sektorer och regioner som är mest känsliga för försörjningsstörningar. Andra förnybara energikällor, som geotermisk energi, är fortfarande underutnyttjade och skulle kunna utredas ytterligare.

               (33)År 2020 stod förnybara energikällor för 37 % av den slutliga energianvändningen i Österrike, vilket låg över målet på 34 % för samma år. Den reform från 2021 av stödet för förnybara energikällor som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen har skapat den ram som behövs för att öka andelen förnybar energi i elförbrukningen. Reformen kommer att möjliggöra en årlig elproduktionskapacitet på 27 TWh från förnybara energikällor senast 2030 och kommer därmed att bidra till att uppnå målet på 100 % senast 2030 (jämfört med 81 % 2020). Investeringar i förnybar energi försvåras dock av långdragna förfaranden för fysisk planering och tillstånd, ett problem som också devis beror på en komplicerad fördelning av befogenheter mellan federala och regionala myndighetsnivåer och bemanningsproblem inom förvaltningen. För att underlätta den planerade utbyggnaden av energiproduktion från förnybara energikällor skulle Österrike kunna öka investeringarna i nätinfrastruktur (t.ex. lagring, distribution och överföring) betydligt och säkerställa att utbyggnaden av denna infrastruktur görs i god tid. En höjd ambitionsnivå i fråga om energieffektivitet i bygg- och industrisektorerna kommer att minska beroendet av fossila bränslen. Österrikes långsiktiga renoveringsstrategi fastställer tydliga delmål fram till 2050 och har ambitionen att uppnå en 80-procentig utfasning av fossila bränslen i byggnadsbeståndet. Den nationella återhämtnings- och resiliensplanen kommer att påskynda utfasningen av värmepannor för fossila bränslen i byggnadssektorn och ersätta dem med förnybar uppvärmningsteknik eller fjärrvärme. Österrikes energieffektivitetsmål för 2030 ligger dock på en låg ambitionsnivå, och landet skulle kunna påskynda investeringar i genomgripande renoveringar av byggnader, ersättning av värmesystem för fossila bränslen med förnybar uppvärmning och bättre hantering av energiförbrukningen genom digitalisering av energiförsörjningen (t.ex. smarta mätare och termostater). Samtidigt skulle ytterligare insatser för att fasa ut fossila bränslen, bland annat med hjälp förnybar gas, kunna bidra till att minska efterfrågan på gas och skydda företag från prisvolatilitet. En ytterligare höjning av ambitionerna att minska utsläppen av växthusgaser, öka andelen förnybar energi och öka energieffektiviteten kommer att behövas för att uppnå målen i 55 %-paketet.

               (34)Även om den påskyndade omställningen till klimatneutralitet och utfasningen av fossila bränslen i vissa sektorer kommer att orsaka betydande omstruktureringskostnader inom flera sektorer, kan Österrike, för att minska de socioekonomiska effekterna av omställningen i de regioner som påverkas mest, utnyttja mekanismen för en rättvis omställning inom ramen för sammanhållningspolitiken. Dessutom kan Österrike använda Europeiska socialfonden+ för att förbättra sysselsättningsmöjligheterna och stärka den sociala sammanhållningen.

               (35)Mot bakgrund av kommissionens bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2022, och dess yttrande
                  21
                återspeglas i rekommendation 1 nedan.

               (36)Med hänsyn till de nära inbördes kopplingarna mellan ekonomierna i medlemsstaterna i euroområdet och deras kollektiva bidrag till Ekonomiska och monetära unionens funktion, rekommenderade rådet att euroområdets medlemsstater vidtar åtgärder, inbegripet genom sina återhämtnings- och resiliensplaner, för att genomföra rekommendationen om euroområdets ekonomiska politik. För Österrike återspeglas detta särskilt i rekommendationerna 1, 2 och 3 nedan.

               HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Österrike att 2022 och 2023 vidta följande åtgärder:

               1.Under 2023 säkerställa att tillväxten i de nationellt finansierade löpande utgifterna är i linje med en neutral inriktning på politiken, med hänsyn till ett fortsatt tillfälligt och riktat stöd till de hushåll och företag som drabbas hårdast av de höjda energipriserna och till människor som flyr från Ukraina. Vara redo att anpassa de löpande utgifterna efter den föränderliga situationen. Öka de offentliga investeringarna för den gröna och den digitala omställningen och för energitrygghet, bland annat med hjälp av faciliteten för återhämtning och resiliens, REPowerEU och andra EU-medel. Under perioden efter 2023 bedriva en finanspolitik som syftar till att på medellång sikt uppnå en sund offentligfinansiell ställning. Säkerställa att systemet för långvarig vård och omsorg är ändamålsenligt och finanspolitiskt hållbart. Förenkla och rationalisera de statsfinansiella relationerna och ansvarsfördelningen mellan olika förvaltningsnivåer och bättre definiera ansvarsnivåerna för finansiering och utgifter. Förbättra skattemixen för att främja en inkluderande och hållbar tillväxt.

               2.Fortsätta genomförandet av sin återhämtnings- och resiliensplan, i enlighet med de delmål och mål som angavs i rådets genomförandebeslut av den 13 juli 2021. Snabbt avsluta förhandlingarna med kommissionen om de sammanhållningspolitiska programdokumenten för 2021–2027 i syfte att påbörja genomförandet av dem.

               3.Öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, bland annat genom utökad barnomsorg av god kvalitet, och förbättra arbetsmarknadsresultaten för missgynnade grupper.

               4.Minska det totala beroendet av fossila bränslen och diversifiera importen av fossila bränslen genom att påskynda användningen av förnybar energi och den infrastruktur som krävs, i synnerhet genom att förenkla planerings- och tillståndsförfaranden, förbättra energieffektiviteten, särskilt inom industri- och byggnadssektorerna, diversifiera försörjningskällor och tillförselvägar för energi, samt öka flexibiliteten och kapaciteten för reversibla flöden i sammanlänkningar.

               Utfärdad i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

                     (3)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

                     (4)

                        Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 av den 4 mars 2022 om fastställande av att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina i den mening som avses i artikel 5 i direktiv 2001/55/EG, med följden att tillfälligt skydd införs (EUT L 71, 4.3.2022, s. 1).

                     (5)

                        Meddelande från kommissionen till rådet om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, COM(2020) 123 final, 20.3.2020.

                     (6)

                        Meddelande från kommissionen till rådet: Ett år efter utbrottet av covid-19: finanspolitiska insatser, COM(2021) 105 final, 3.3.2021.

                     (7)

                        Beräkningarna av den finanspolitiska inriktningen och dess delar i denna rekommendation är kommissionens uppskattningar baserade på de antaganden som ligger till grund för kommissionens vårprognos 2022. Kommissionens beräkningar av den potentiella tillväxten på medellång sikt inkluderar inte den positiva effekten av reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka den potentiella tillväxten.

                     (8)

                        Som inte finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder.

                     (9)

                        Meddelande från kommissionen till rådet: Finanspolitisk vägledning för 2023, COM(2022) 85 final, 2.3.2022.

                     (10)

                        Rådets genomförandebeslut av den 6 juli 2021 om godkännande av bedömningen av Österrikes återhämtnings- och resiliensplan (ST 10159/2021).

                     (11)

                        SWD(2022) 601 final.

                     (12)

                        Siffrorna motsvarar de årliga budgetkostnaderna för dessa åtgärder sedan hösten 2021, inbegripet löpande inkomster och utgifter liksom i förekommande fall åtgärder avseende kapitalutgifter.

                     (13)

                        Det totala antalet fördrivna personer från Ukraina till EU förväntas successivt öka till 6 miljoner till slutet av 2022, och den geografiska spridningen av dessa personer beräknas utifrån storleken på den diaspora som redan finns, den relativa befolkningen i den mottagande medlemsstaten och den faktiska spridningen av fördrivna personer från Ukraina inom EU i mars 2022. För budgetkostnader per person grundas beräkningarna på mikrosimuleringsmodellen Euromod från kommissionens gemensamma forskningscentrum, med beaktande av såväl kontantförmåner som människor kan vara berättigade till som naturaförmåner som utbildning och hälso- och sjukvård.

                     (14)

                        Rådets rekommendation av den 18 juni 2021 med avgivande av rådets yttrande om Österrikes stabilitetsprogram 2021 (EUT C 304, 29.7.2021, s. 93).

                     (15)

                        Om indikatorn ligger på minus (plus) innebär detta att överskottet (underskottet) i de primära utgifterna är högre än den ekonomiska tillväxten på medellång sikt, vilket signalerar att finanspolitiken är expansiv (kontraktiv).

                     (16)

                        Övriga nationellt finansierade kapitalutgifter beräknas ge ett expansivt bidrag på 0,4 procentenhet av BNP. Detta beror främst på inrättandet av en strategisk gasreserv, vilket också anges i stabilitetsprogrammet.

                     (17)

                        Om indikatorn ligger på minus (plus) innebär detta att överskottet (underskottet) i de primära utgifterna är högre än den ekonomiska tillväxten på medellång sikt, vilket signalerar att finanspolitiken är expansiv (kontraktiv).

                     (18)

                        Bidraget från övriga nationellt finansierade kapitalutgifter beräknas vara neutralt.

                     (19)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

                     (20)

                        Eurostat (2020), andelen naturgas och råolja importerad från Ryssland i förhållande till den totala importen. Genomsnittet för EU-27 grundas på importen från länder utanför EU-27.

                     (21)

                        Enligt artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.


               EUROPEISKA KOMMISSIONEN
            Bryssel den 23.5.2022
            COM(2022) 604 final

            Rekommendation till
            RÅDETS REKOMMENDATION
            om Cyperns nationella reformprogram 2022 med avgivande av rådets yttrande om Cyperns stabilitetsprogram 2022
            {SWD(2022) 604 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Rekommendation till

               RÅDETS REKOMMENDATION

               om Cyperns nationella reformprogram 2022 med avgivande av rådets yttrande om Cyperns stabilitetsprogram 2022

               EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

               med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

               med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
                  1
               , särskilt artikel 5.2,

               med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser
                  2
               , särskilt artikel 6.1,

               med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

               med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

               med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

               med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

               med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

               med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

               av följande skäl:

               (1)Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241
                  3
               , genom vilken faciliteten för återhämtning och resiliens inrättades, trädde i kraft den 19 februari 2021. Faciliteten för återhämtning och resiliens ger ekonomiskt stöd till genomförandet av reformer och investeringar och utgör en finanspolitisk impuls som finansieras av unionen. Den bidrar till den ekonomiska återhämtningen och till genomförandet av hållbara och tillväxtfrämjande reformer och investeringar, i synnerhet för att främja den gröna och den digitala omställningen, och stärker resiliensen och den potentiella tillväxten i medlemsstaternas ekonomier. Den bidrar också till hållbara offentliga finanser och ökar tillväxt och jobbskapande på medellång och lång sikt. Det högsta ekonomiska bidraget per medlemsstat inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens uppdaterades den [XX] juni 2022, i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) 2021/241.

               (2)Den 24 november 2021 antog kommissionen den årliga översikten över hållbar tillväxt, som inledde 2022 års europeiska planeringstermin. I översikten togs vederbörlig hänsyn till det gemensamma åtagandet på det sociala toppmötet i Porto i maj 2021 om att fortsätta genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 25 mars 2022 godkände Europeiska rådet prioriteringarna i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. Den 24 november 2021 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Cypern var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning
                  4
               . Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet, som rådet antog den 5 april 2022, liksom förslaget till 2022 års gemensamma sysselsättningsrapport med en analys av genomförandet av riktlinjerna för sysselsättningspolitik och principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som rådet antog den 14 mars 2022.

               (3)Rysslands invasion av Ukraina, som följde tätt inpå den globala pandemin, har avsevärt förändrat den geopolitiska och ekonomiska situationen. Invasionens påverkan på medlemsstaternas ekonomier har märkts exempelvis genom högre priser på energi och livsmedel och svagare tillväxtutsikter. De ökande energipriserna slår särskilt hårt mot de mest utsatta hushållen som redan lever i eller riskerar att drabbas av energifattigdom. EU märker också av en exceptionell ström av människor på flykt från Ukraina. I detta sammanhang utlöstes den 4 mars 2022 direktivet om tillfälligt skydd
                  5
                för första gången. Det ger fördrivna människor från Ukraina rätten att lagligen stanna i EU och att få tillgång till skolgång och utbildning, arbete, hälso- och sjukvård, bostad och social välfärd.

               (4)Med hänsyn till den snabbt föränderliga ekonomiska och geopolitiska situationen återupptar den europeiska planeringsterminen den breda politiska samordningen vad gäller ekonomi och sysselsättning 2022, samtidigt som en utveckling sker i enlighet med genomförandekraven i faciliteten för återhämtning och resiliens, enligt vad som angavs i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. Genomförandet av de antagna återhämtnings- och resiliensplanerna är viktigt för att de politiska prioriteringarna inom ramen för den europeiska planeringsterminen ska ge resultat, eftersom planerna behandlar alla eller en betydande del av de relevanta landsspecifika rekommendationer som utfärdades i 2019 och 2020 års planeringsterminer. De landsspecifika rekommendationerna från 2019 och 2020 är dessutom lika relevanta för återhämtnings- och resiliensplaner som granskats, uppdaterats eller ändrats i enlighet med artiklarna 14, 18 och 21 i förordning (EU) 2021/241, förutom eventuella landsspecifika rekommendationer som utfärdats fram till den dag då den ändrade planen lämnades in.

               (5)Den allmänna undantagsklausulen är aktiverad sedan mars 2020
                  6
               . I sitt meddelande av den 3 mars 2021
                  7
                förde kommissionen även fram sin ståndpunkt att beslutet om huruvida den allmänna undantagsklausulen ska avaktiveras eller fortsätta att gälla bör fattas efter en samlad bedömning av läget i ekonomin och att det viktigaste kvantitativa kriteriet bör vara nivån på den ekonomiska aktiviteten i EU eller euroområdet jämfört med förkrisnivåerna (slutet av 2019). Ökad osäkerhet och stora nedåtrisker i de ekonomiska utsikterna på grund av kriget i Europa, liksom exceptionella höjningar av energipriserna och fortsatta störningar i leveranskedjorna, motiverar en förlängning av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten under hela 2023.

               (6)I enlighet med riktlinjen i rådets yttrande av den 18 juni 2021 om stabilitetsprogrammet 2021 mäts den finanspolitiska inriktningen för närvarande bäst som en förändring i de primära utgifterna (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan), exklusive covid-19-relaterade tillfälliga åtgärder, men inbegripet utgifter som finansieras med icke återbetalningspliktigt stöd (bidrag) från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, i förhållande till den potentiella tillväxten på medellång sikt
                  8
               . För att bedöma om den nationella finanspolitiken är försiktig och dess sammansättning gynnsam för en hållbar återhämtning som är förenlig med den gröna och den digitala omställningen granskas, förutom den övergripande finanspolitiska inriktningen, även utvecklingen i nationellt finansierade
                  9
                primära löpande utgifter (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan och exklusive tillfälliga nödåtgärder i samband med covid-19-krisen) och investeringar.

               (7)Den 2 mars 2022 antog kommissionen ett meddelande med en allmän vägledning för finanspolitiken 2023 som syftade till att stödja förberedelserna av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram och på så sätt stärka den politiska samordningen
                  10
               . På grundval av de makroekonomiska utsikterna i vinterprognosen 2022 ansåg kommissionen att det bör ske en övergång från en stödjande aggregerad finanspolitisk inriktning 2020–2022 till en i stort sett neutral aggregerad finanspolitisk inriktning 2023, även om det måste finnas en beredskap att agera om den ekonomiska situationen förändras. Kommissionen meddelade att de finanspolitiska rekommendationerna 2023 även i fortsättningen bör se olika ut för olika medlemsstater och ta hänsyn till eventuella spridningseffekter över gränserna. Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att låta vägledningen återspeglas i sina stabilitets- och konvergensprogram. Kommissionen åtog sig att noga följa den ekonomiska utvecklingen och anpassa sin vägledning efter behov, senast i planeringsterminens vårpaket i slutet av maj 2022.

               (8)När det gäller den finanspolitiska vägledningen av den 2 mars 2022 beaktas i de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 de försämrade ekonomiska utsikterna, den ökade osäkerheten och ytterligare nedåtrisker samt den högre inflationen jämfört med vinterprognosen. Mot bakgrund av dessa överväganden bör de finanspolitiska insatserna vara inriktade på att öka de offentliga investeringarna i den gröna och den digitala omställningen och en tryggad energiförsörjning och hålla uppe köpkraften i de mest utsatta hushållen för att mildra effekterna av de ökade energipriserna och bidra till att begränsa inflationstrycket till följd av andrahandseffekter genom riktade och tillfälliga åtgärder. Finanspolitiken måste förbli flexibel så att den kan anpassas efter de snabbt föränderliga omständigheterna, och anpassas till länderna efter deras finanspolitiska och ekonomiska situation, även vad gäller deras utsatthet för krisen och tillströmningen av fördrivna människor från Ukraina.

               (9)Den 17 maj 2021 lämnade Cypern in sin nationella återhämtnings- och resiliensplan till kommissionen i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) 2021/241. Kommissionen har med stöd av artikel 19 i förordning (EU) 2021/241 bedömt återhämtnings- och resiliensplanens relevans, ändamålsenlighet, effektivitet och enhetlighet i enlighet med bedömningsriktlinjerna i bilaga V till den förordningen. Den 20 juli 2021 antog rådet sitt beslut om godkännande av bedömningen av återhämtnings- och resiliensplanen för Cypern
                  11
               . Delutbetalningarna ska verkställas på villkor att kommissionen fattar ett beslut i enlighet med artikel 24.5 i förordning (EU) 2021/241 om att Cypern på ett tillfredsställande sätt har uppnått de relevanta delmål och mål som angetts i rådets genomförandebeslut. För att delmålen och målen ska anses ha uppnåtts på ett tillfredsställande sätt får delmål och mål som tidigare uppnåtts inte ha upphävts.

               (10)Den 5 maj 2022 lämnade Cypern in sitt nationella reformprogram för 2022 och den 2 maj 2022 sitt stabilitetsprogram för samma år, i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 1466/97. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. I enlighet med artikel 27 i förordning (EU) 2021/241 ska Cyperns halvårsvisa rapporter om framstegen avseende målen i återhämtnings- och resiliensplanen också återspeglas i 2022 års nationella reformprogram.

               (11)Den 23 maj 2022 offentliggjorde kommissionen 2022 års landsrapport för Cypern
                  12
               . Den innehöll en bedömning av hur väl Cypern hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog 2019, 2020 och 2021, och en utvärdering av Cyperns genomförande av återhämtnings- och resiliensplanen, med utgångspunkt i resultattavlan för återhämtning och resiliens. Utifrån denna analys konstaterades i landsrapporten brister i fråga om de utmaningar som inte alls eller endast delvis hade åtgärdats genom återhämtnings- och resiliensplanen, och även nya och framväxande utmaningar, inbegripet dem som uppstått till följd av Rysslands invasion av Ukraina. I landsrapporten behandlades också Cyperns framsteg avseende genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och med att uppnå EU:s överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsbekämpning, liksom framstegen med att nå FN:s mål för hållbar utveckling.

               (12)Kommissionen har genomfört en fördjupad granskning i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 för Cypern och resultatet offentliggjordes den 23 maj 2022
                  13
               . Kommissionen drog slutsatsen att Cypern har makroekonomiska obalanser. Under covid-19-krisen försämrades framför allt det stora bytesbalansunderskottet rejält, vilket ytterligare belastade den redan höga utlandsskulden och offentliga och privata skuldsättningen, medan de nödlidande lånen i finanssektorn låg kvar på en hög nivå, trots en betydande minskning.

               (13)Cypern lade fram sitt stabilitetsprogram för 2022 den 2 maj 2022. Rådet har granskat Cyperns stabilitetsprogram för 2022, och dess yttrande återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

               (14)Den 20 juli 2020 rekommenderade rådet Cypern att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder, i linje med den allmänna undantagsklausulen, för att ändamålsenligt hantera pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Cypern rekommenderades också att, när de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en sund offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat minskade Cyperns offentliga underskott under 2021 från 5,8 % av BNP 2020 till 1,7 % 2021. Cyperns finanspolitiska åtgärder bidrog till den ekonomiska återhämtningen under 2021, samtidigt som de tillfälliga krisstödsåtgärderna ökade från 3,6 % av BNP 2020 till 3,9 % 2021. De åtgärder som Cypern vidtog 2021 var i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var tillfälliga eller kompenserades genom uppvägande åtgärder. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat uppgick den offentliga bruttoskulden 2021 till 103,6 % av BNP.

               (15)Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna i 2022 års stabilitetsprogram är realistiskt. Regeringen beräknar att BNP i fasta priser kommer att öka med 2,7 % under 2022 och med 3,8 % under 2023. Som jämförelse visar kommissionens vårprognos 2022 en lägre real BNP-tillväxt, 2,3 % 2022 och 3,5 % 2023, främst på grund av en förväntad svagare extern efterfrågan i kommissionens prognos, vilket innebär ett negativt bidrag från nettoexporten jämfört med ett lägre bidrag i stabilitetsprogrammet 2022. I sitt stabilitetsprogram 2022 förväntar sig regeringen att Cypern kommer att uppnå en balanserad budget under 2022 och ett budgetöverskott på 0,4 % av BNP under 2023. Förbättringen under 2022 beror främst på att de flesta krisåtgärder har avvecklats. Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten minska till 93,9 % av BNP under 2022 och fortsätta att minska till 88,2 % under 2023. Utifrån de politiska åtgärder som var kända vid prognosens brytdatum förutses i kommissionens vårprognos 2022 ett underskott i de offentliga finanserna på 0,3 % av BNP för 2022 respektive på 0,2 % av BNP för 2023. Detta är lägre än beräknat i stabilitetsprogrammet 2022 och beror främst på att kommissionens prognos innehåller mer försiktiga beräkningar av skatteintäkter. I kommissionens vårprognos 2022 förutses en i stort sett likartad offentlig skuldkvot, 93,9 % av BNP 2022 och 88,8 % 2023.

               Utifrån kommissionens vårprognos 2022 beräknas i nuläget den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt (10 års genomsnitt) till 2,6 %. Denna beräkning omfattar dock inte effekten av de reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka Cypern potentiella tillväxt.

               (16)Under 2022 har regeringen fasat ut de flesta av de åtgärder som vidtogs i samband med covid-19-krisen, så de tillfälliga krisstödsåtgärderna förväntas minska från 3,9 % av BNP 2021 till 0,1 % 2022. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas av de åtgärder som vidtogs för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de höjda energipriserna, som i kommissionens vårprognos 2022 beräknas till 0,2 % av BNP 2022 och som väntas bli utfasade under 2023
                  14
               . Dessa åtgärder består främst i sociala transfereringar till fattigare hushåll, sänkta indirekta skatter på energiförbrukning samt pristak på slutkunds- och grossistpriser. De har angetts vara tillfälliga. Om energipriserna förblir höga också under 2023 kan dock vissa av dessa åtgärder bli kvar. Vissa av dessa åtgärder är inte riktade, bland annat sänkningen av skattesatsen på hushållens elräkningar, prissänkningen på konsumentavgifter eller sänkningen av punktskatter på petroleum. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas också av kostnaderna för att erbjuda tillfälligt skydd till fördrivna personer från Ukraina, vilket i kommissionens vårprognos 2022 beräknas till 0,1 % av BNP under 2022 och 0,2 % under 2023
                  15
               .

               (17)Den 18 juni 2021 rekommenderade rådet Cypern
                  16
                att under 2022 upprätthålla en stödjande finanspolitisk inriktning, inbegripet den impuls som ges genom faciliteten för återhämtning och resiliens, samt att upprätthålla nationellt finansierade investeringar. Cypern rekommenderades också att, när de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en sund offentligfinansiell ställning och säkerställa hållbara offentliga finanser på medellång sikt, och samtidigt öka investeringarna för att främja tillväxtpotentialen.

               (18)Under 2022 förväntas enligt kommissionens vårprognos 2022 och inbegripet uppgifterna i Cyperns stabilitetsprogram för 2022 den finanspolitiska inriktningen vara i stort sett neutral med +0,1 % av BNP, medan rådet rekommenderade en stödjande finanspolitisk inriktning
                  17
               . Cypern planerar att ge fortsatt stöd till återhämtningen genom att använda faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investering, vilket rådet rekommenderade. Det positiva bidraget till den ekonomiska aktiviteten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, förväntas öka med 0,7 procentenheter av BNP jämfört med 2021. Nationellt finansierade investeringar förväntas ge ett kontraktivt bidrag på 0,6 procentenheter till den finanspolitiska inriktningen 2022
                  18
               . Cypern planerar därför inte att upprätthålla nationellt finansierade investeringar. Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2022 ge ett i stort sett neutralt bidrag på 0,2 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta omfattar den ytterligare effekten från åtgärderna för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de ökade energipriserna (0,1 % av BNP) liksom kostnaderna för att ge tillfälligt skydd åt fördrivna personer från Ukraina (0,1 % av BNP).

               (19)I kommissionens vårprognos 2022 beräknas den finanspolitiska inriktningen under 2023 ligga på +0,1 % av BNP vid oförändrad politik
                  19
               . Cypern förväntas fortsätta att använda bidragen från faciliteten för återhämtning och resiliens under 2023 för att finansiera ytterligare investeringar i stöd för återhämtningen. Det positiva bidraget till den ekonomiska aktiviteten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, förväntas öka med 0,3 procentenheter av BNP jämfört med 2022. Nationellt finansierade investeringar förväntas ge ett kontraktivt bidrag på 0,1 procentenhet till den finanspolitiska inriktningen 2023
                  20
               . Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2023 ge ett i stort sett neutralt bidrag på 0,1 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta omfattar effekten från utfasningen av åtgärder mot höjda energipriser (0,2 % av BNP) liksom ytterligare kostnader för att ge tillfälligt skydd åt fördrivna personer från Ukraina (0,1 % av BNP).

               (20)I 2022 års stabilitetsprogram förväntas överskottet i de offentliga finanserna successivt öka till 1,5 % av BNP under 2024 och till 1,7 % 2025. Underskottet i de offentliga finanserna förväntas därför ligga kvar under 3 % av BNP under programperioden. Dessa prognoser förutsätter att det sker en minskning av vissa offentliga utgifter, framför allt subventioner, samt en begränsning av tillväxten i andra utgifter, däribland insatsförbrukning och sociala transfereringar in natura. Efter den topp som nåddes 2022 beräknas också de offentliga investeringarna minska räknat i procent av BNP. Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten minska fram till 2025, med en minskning till 81 % under 2024 och en minskning till 76,7 % under 2025. Utifrån kommissionens analys verkar riskerna för skuldhållbarheten vara medelhöga på medellång sikt.

               (21)I enlighet med artikel 19.3 b och kriterium 2.2 i bilaga V till förordning (EU) 2021/241 ska återhämtnings- och resiliensplanen omfatta ett stort antal ömsesidigt förstärkande reformer och investeringar som ska vara genomförda senast 2026. De ska bidra till att åtgärda alla eller en betydande del av de ekonomiska och sociala utmaningar som beskrivs i de landsspecifika rekommendationerna till Cypern från rådet i den europeiska planeringsterminen 2019 och 2020, förutom alla landsspecifika rekommendationer som hade utfärdats fram till den dag då planen antogs. De avser framför allt offentliga finanser och hälso- och sjukvård, arbetsmarknads- och socialpolitik, utbildning och kompetens, offentliga och privata investeringar, den gröna och den digitala omställningen samt strukturreformer för att förbättra den offentliga sektorns funktionssätt, bekämpa korruption och verka för mindre nödlidande lån i banksektorn.

               (22)Genomförandet av Cyperns återhämtnings- och resiliensplan förväntas bidra till ytterligare framsteg avseende den gröna och den digitala omställningen. Åtgärder som stöder klimatmålen i Cypern står för 41 % av planens totala tilldelning, medan åtgärder som stöder de digitala målen står för 23 % av planens totala tilldelning. Det fullständiga genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen, i enlighet med relevanta delmål och mål, kommer att bidra till att Cypern snabbt kan återhämta sig från konsekvenserna av covid-19-krisen, samtidigt som landets resiliens stärks. Det systematiska deltagandet av arbetsmarknadens parter och andra relevanta berörda parter är fortfarande viktigt för att genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen ska lyckas, liksom annan ekonomisk politik och sysselsättningspolitik utanför planen, och för att säkerställa att fler känner ett egenansvar för den övergripande politiska agendan.

               (23)Cypern lämnade in partnerskapsavtalet och de övriga sammanhållningspolitiska programdokumenten
                  21
                den 30 december 2021. I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 ska Cypern beakta de relevanta landsspecifika rekommendationerna i programplaneringen av de sammanhållningspolitiska fonderna 2021–2027. Detta är en förutsättning för att förbättra ändamålsenligheten och maximera mervärdet av det ekonomiska stöd som ska erhållas från de sammanhållningspolitiska fonderna, samtidigt som samordning, komplementaritet och enhetlighet mellan dessa fonder och andra unionsinstrument och fonder främjas. För att faciliteten för återhämtning och resiliens och de sammanhållningspolitiska programmen ska kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt krävs också att investeringshinder avlägsnas till stöd för den gröna och den digitala omställningen och en balanserad territoriell utveckling.

               (24)Förutom de ekonomiska och sociala utmaningar som åtgärdas genom återhämtnings- och resiliensplanen står Cypern inför en ytterligare utmaning vad gäller styrningen av statsägda enheter. Styrningssystemet uppvisar brister i förhållande till internationella standarder (t.ex. OECD:s riktlinjer för företagsstyrning av statsägda enheter och Världsbankens verktygslåda för företagsstyrning av statsägda enheter), vilket slår mot Cyperns produktivitet och företagsklimat. Framför allt skulle ökad transparens och större ansvarsskyldighet i fråga om ekonomiska resultat och offentliga mål öka de statsägda enheternas effektivitet och ändamålsenlighet. Detsamma gäller för genomförandet av bästa praxis, såsom en meritbaserad och transparent process för nomineringar till statsägda enheters ledningsorgan, och överföringen av dessa enheters ägarfunktion från politiskt inriktade fackministerier till ett särskilt centralt organ. Om man öppnar kommersiellt bärkraftiga marknader där statsägda enheter för närvarande har en dominerande ställning (t.ex. förnybar energi), skulle detta leda till att dessa marknader blir effektivare, påskynda den gröna och digitala omställningen och bidra till att diversifiera ekonomin. Genom att agera i fråga om statsägda enheter skulle styrningen i Cypern bli effektivare och marknaden för lokala och utländska företag bli rättvisare och öppnare. Detta är i linje med målen i den långsiktiga strategin för Cypern och den underliggande handlingsplanen (under initiativområdet ”Modernisera statsägda företag och skapa rätt incitament för innovation och effektivitet”). Politik som syftar till att förbättra styrningen av statsägda enheter kan främja en minskad statsskuld eftersom en bättre styrning av statsägda enheter skulle leda till en effektivisering av den offentliga sektorn. Den kan även bidra till att förbättra företagsklimatet och öka den potentiella tillväxten.

               (25)Inom ramen för det mandat som EU:s stats- och regeringschefer gav i Versaillesförklaringen syftar REPowerEU-planen till att så snart som möjligt fasa ut Europeiska unionens beroende av import av fossila bränslen från Ryssland. I detta syfte fastställs de lämpligaste projekten, investeringarna och reformerna på nationell och regional nivå och på EU-nivå i dialog med medlemsstaterna. Målet med dessa åtgärder är att minska det totala beroendet av fossila bränslen och flytta importen av fossilt bränsle från Ryssland.

               (26)De förnybara energikällornas fulla potential skulle kunna frigöras och påskyndas ytterligare i Cypern, framför allt genom fortsatt rationalisering av tillståndsförfarandena och ytterligare investeringar i solenergianläggningar. Cypern använder för närvarande ingen gas, men olja utgör 85,6 % av energimixen. Med tanke på de kraftigt fluktuerande energipriserna på de globala marknaderna är det avgörande för den cypriotiska ekonomins hållbarhet att det kraftiga oljeberoendet minskar. Oljeförsörjningen är helt beroende av import, även om oljeimporten från Ryssland på enbart 1 % ligger långt under EU-genomsnittet på 23 %
                  22
               . För att diversifiera energiförsörjningen och minska importberoendet vore det fördelaktigt för Cypern att påskynda utvecklingen av vätgaskompatibel infrastruktur för gasimport och ytterligare sammanlänkningar av elnät för att främja utbyggnaden av förnybara energikällor. Där så är möjligt rekommenderas nya infrastruktur- och nätinvesteringar som rör gas att vara framtidssäkrade, så att de i framtiden lättare kan användas för hållbara bränslen och på så sätt vara hållbara på längre sikt. Energieffektivitetspolitiken skulle dessutom kunna utökas och påskyndas, även inom transportsektorn, för att hålla nere ökningen av energiförbrukningen, som ligger långt över EU-genomsnittet. Energieffektivitetsåtgärder förväntas också bidra till att ta itu med den energifattigdom som en hög andel av befolkningen (20,9 %) upplever, bland annat genom att använda sammanhållningspolitiska fonder när så är lämpligt. Det kommer att behövas en ytterligare höjning av ambitionerna att minska utsläppen av växthusgaser, öka andelen förnybar energi och öka energieffektiviteten om Cypern ska uppnå målen i 55 %-paketet.

               (27)Även om den påskyndade omställningen till klimatneutralitet och utfasningen av fossila bränslen kommer att orsaka betydande omstruktureringskostnader inom många sektorer, kan Cypern utnyttja mekanismen för en rättvis omställning inom ramen för sammanhållningspolitiken för att på så sätt minska de socioekonomiska effekterna av omställningen i de regioner som påverkas mest. Dessutom kan Cypern använda Europeiska socialfonden+ för att förbättra sysselsättningsmöjligheterna och stärka den sociala sammanhållningen.

               (28)Mot bakgrund av kommissionens bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2022, och dess yttrande
                  23
                återspeglas i rekommendation 1 nedan.

               (29)Med hänsyn till de nära inbördes kopplingarna mellan ekonomierna i medlemsstaterna i euroområdet och deras kollektiva bidrag till Ekonomiska och monetära unionens funktion, rekommenderade rådet att euroområdets medlemsstater vidtar åtgärder, inbegripet genom sina återhämtnings- och resiliensplaner, för att genomföra rekommendationen om euroområdets ekonomiska politik. För Cypern återspeglas detta särskilt i rekommendationerna 1 och 2 nedan.

               (30)Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2022 och stabilitetsprogrammet för samma år. Dess rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 1, 2, 3 och 4 nedan. Rekommendationerna 1 och 2 bidrar också till genomförandet av rekommendationen för euroområdet, särskild de första och fjärde rekommendationerna för euroområdet. De finanspolitiska åtgärder som det hänvisas till i rekommendation 1 bidrar bland annat till att hantera obalanser med koppling till hög statsskuld. Den politik som avses i rekommendation 2 bidrar bland annat till att hantera obalanser kopplade till hög privat skuldsättning genom att begränsa alltför stor upplåning av den privata sektorn. Den hanterar även obalanser kopplade till hög statsskuld och bytesbalansunderskott genom att diversifiera ekonomin samt obalanser kopplade till den stora stocken nödlidande lån. Den politik som avses i rekommendation 3 bidrar bland annat till att hantera obalanser kopplade till hög statsskuld, genom att öka den offentliga sektorns effektivitet och långsiktiga tillväxt, samt obalanser kopplade till privat skuldsättning och utlandsskuld genom att öka den långsiktiga tillväxten. Den politik som avses i rekommendation 4 bidrar bland annat till att hantera sårbarheter kopplade till den höga statsskulden på längre sikt.

               HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Cypern att 2022 och 2023 vidta följande åtgärder:

               1.Under 2023 säkerställa att tillväxten i de nationellt finansierade löpande utgifterna är i linje med en neutral inriktning på politiken, med hänsyn till ett fortsatt tillfälligt och riktat stöd till de hushåll och företag som drabbas hårdast av de höjda energipriserna och till människor som flyr från Ukraina. Vara redo att anpassa de löpande utgifterna efter den föränderliga situationen. Öka de offentliga investeringarna för den gröna och den digitala omställningen och för energitrygghet, bland annat med hjälp av faciliteten för återhämtning och resiliens, REPowerEU och andra EU-fonder. Under perioden efter 2023 bedriva en finanspolitik som syftar till att på medellång sikt uppnå en sund offentligfinansiell ställning.

               2.Fortsätta genomförandet av sin återhämtnings- och resiliensplan, i enlighet med de delmål och mål som angavs i rådets genomförandebeslut av den 28 juli 2021. Snabbt avsluta förhandlingarna med kommissionen om de sammanhållningspolitiska programdokumenten för 2021–2027 i syfte att påbörja genomförandet av dem.

               3.Vidta åtgärder för att förbättra styrningen av statsägda företag i enlighet med internationella standarder.

               4.Minska det totala beroendet av fossila bränslen och ytterligare diversifiera energiförsörjningen genom att påskynda användningen av förnybar energi, framför allt genom en ytterligare rationalisering av tillståndsförfarandena och utökad fotocellsteknik. Utveckla sammanlänkningar av elnät med grannländer och samtidigt utöka och påskynda energieffektivitetsåtgärder, även inom transportsektorn.

               Utfärdad i Bryssel den

                     På rådets vägnar

                     Ordförande

                     (1)

                        EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

                     (4)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser, EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (5)

                        Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 av den 4 mars 2022 om fastställande av att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina i den mening som avses i artikel 5 i direktiv 2001/55/EG, med följden att tillfälligt skydd införs, EUT L 71, 4.3.2022, s. 1.

                     (6)

                        Meddelande från kommissionen till rådet om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, COM(2020) 123 final, 20.3.2020.

                     (7)

                        Meddelande från kommissionen till rådet: Ett år efter utbrottet av covid-19: finanspolitiska insatser, COM(2021) 105 final, 3.3.2021.

                     (8)

                        Beräkningarna av den finanspolitiska inriktningen och dess delar i denna rekommendation är kommissionens uppskattningar baserade på de antaganden som ligger till grund för kommissionens vårprognos 2022. Kommissionens beräkningar av den potentiella tillväxten på medellång sikt inkluderar inte den positiva effekten av reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka den potentiella tillväxten.

                     (9)

                        Som inte finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder.

                     (10)

                        Meddelande från kommissionen till rådet: Finanspolitisk vägledning för 2023, COM(2022) 85 final, 2.3.2022

                     (11)

                        Rådets genomförandebeslut av den 20 juli 2021 om godkännande av bedömningen av återhämtnings- och resiliensplanen för Cypern (ST 10686/2021; ST 10686/2021 ADD 1).

                     (12)

                        SWD(2022) 604 final.

                     (13)

                        SWD(2022) 628 final.

                     (14)

                        Siffrorna motsvarar de årliga budgetkostnaderna för dessa åtgärder sedan hösten 2021, inbegripet löpande inkomster och utgifter liksom i förekommande fall åtgärder avseende kapitalutgifter.

                     (15)

                        Det totala antalet fördrivna personer från Ukraina till EU förväntas successivt öka till 6 miljoner till slutet av 2022, och den geografiska spridningen av dessa personer beräknas utifrån storleken på den diaspora som redan finns, den relativa befolkningen i den mottagande medlemsstaten och den faktiska spridningen av fördrivna personer från Ukraina inom EU i mars 2022. För budgetkostnader per person grundas beräkningarna på mikrosimuleringsmodellen Euromod från kommissionens gemensamma forskningscentrum, med beaktande av såväl kontantförmåner som människor kan vara berättigade till som naturaförmåner som utbildning och hälso- och sjukvård.

                     (16)

                        Rådets rekommendation av den 18 juni 2021 med avgivande av rådets yttrande om Cyperns stabilitetsprogram 2021, EUT C 304, 29.7.2021, s. 58.

                     (17)

                        Om indikatorn ligger på minus (plus) innebär detta att överskottet (underskottet) i de primära utgifterna är högre än den ekonomiska tillväxten på medellång sikt, vilket signalerar att finanspolitiken är expansiv (kontraktiv).

                     (18)

                        Bidraget från andra nationellt finansierade kapitalutgifter förväntas vara neutralt, 0,0 procentenheter av BNP.

                     (19)

                        Om indikatorn ligger på minus (plus) innebär detta att överskottet (underskottet) i de primära utgifterna är högre än den ekonomiska tillväxten på medellång sikt, vilket signalerar att finanspolitiken är expansiv (kontraktiv).

                     (20)

                        Bidraget från andra nationellt finansierade kapitalutgifter förväntas vara kontraktivt, 0,2 procentenheter av BNP.

                     (21)

                        Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik. EUT L 231, 30.6.2021, s. 159.

                     (22)

                        Eurostat (2020), andelen rysk import av den totala importen av naturgas, olja och stenkol. När det gäller genomsnittet för EU-27 baseras den totala importen på import från länder utanför EU-27. För Cypern omfattar den totala importen handel inom EU. Olja omfattar råolja och raffinerade oljeprodukter.

                     (23)

                        Enligt artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.