title: Rådets rekommendation av den 14 maj 2008 om 2008 års uppdatering av de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik och om genomförandet av medlemsstaternas sysselsättningspolitik

text:
               29.5.2008

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 139/57

      RÅDETS REKOMMENDATION

   av den 14 maj 2008
   om 2008 års uppdatering av de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik och om genomförandet av medlemsstaternas sysselsättningspolitik
   (2008/399/EG)
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION
   med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 99.2 och 128.4,
   med beaktande av kommissionens rekommendation,
   med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 13–14 mars 2008,
   med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande, och
   av följande skäl:

               (1)

               Rådet antog i juli 2005 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik (2005–2008) (1) och ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2) som tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning. Medlemsstaterna uppmanades att ta de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning i beaktande i sina nationella reformprogram.

               (2)

               I oktober 2005 hade medlemsstaterna lagt fram sina nationella reformprogram. Kommissionen gjorde en bedömning av dessa program och lade fram en rapport om dem inför Europeiska rådets vårmöte 2006.

               (3)

               Europeiska rådet noterade dessa dokument vid sitt vårmöte 2006 och fastställde fyra prioritetsområden (FoU och innovation, företagsklimat, sysselsättningsmöjligheter samt integrerad energipolitik) inom vilka det enades om ett begränsat antal specifika åtgärder som medlemsstaterna uppmanades vidta före utgången av 2007.

               (4)

               Medlemsstaterna lade i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets vårmöte 2006 fram sina årsrapporter om genomförandet av de nationella reformprogrammen (genomföranderapporter). Kommissionen analyserade dessa genomföranderapporter och redovisade resultatet av sin analys i lägesrapporten 2007.

               (5)

               På grundval av denna analys avgavs ett antal landsspecifika rekommendationer till medlemsstaterna under 2007. I syfte att sörja för att Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning genomförs på ett konsekvent och integrerat sätt antogs dessa rekommendationer i form av en enda rättsakt i rådets rekommendation 2007/209/EG av den 27 mars om 2007 års uppdatering av de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik och om genomförandet av medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3). Detta tillvägagångssätt återspeglade såväl den integrerade strukturen hos de nationella reformprogrammen och genomföranderapporterna som den enligt artikel 128.2 i fördraget erforderliga överensstämmelsen mellan riktlinjerna för sysselsättningspolitiken och de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som avses i artikel 99.2.

               (6)

               Kommissionen analyserade svaret på rekommendationerna enligt 2007 års genomföranderapporter från medlemsstaterna, och lade fram sin analys av detta svar i en strategisk rapport. På grundval av denna analys och med insikt om att det tar tid att genomföra strukturreformer, innebär detta dokument ett förslag om att i stort sett behålla dessa rekommendationer och finjustera dem mot bakgrund av de framsteg som gjorts sedan de antogs våren 2007.

               (7)

               I syfte att sörja för att Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning genomförs till fullo bör denna rekommendation även omfatta särskilda rekommendationer till medlemsstaterna i euroområdet.

               (8)

               För att förbättra samordningen av reformerna och stärka den multilaterala övervakningen i rådet bör medlemsstaterna utarbeta detaljerade och konkreta åtgärder för sina särskilda politiska ansträngningar för att ta itu med de landsspecifika rekommendationerna och ”frågorna att ge akt på” i sina nationella reformprogram och de efterföljande årliga genomföranderapporterna. Kommissionen bör vidare tillhandahålla mer analytiskt stöd till de föreslagna rekommendationerna.

         HÄRIGENOM REKOMMENDERAS att medlemsstaterna vidtar åtgärder i enlighet med vad som anges i bilagan och rapporterar om sina uppföljningsåtgärder i de nästkommande programmen inom ramen för den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning.

      Utfärdad i Bryssel 14 maj 2008.

            På rådets vägnar

         A. BAJUK

            Ordförande

      (1)  EUT L 205, 6.8.2005, s. 28.

      (2)  EUT L 205, 6.8.2005, s. 21.

      (3)  EUT L 92, 3.4.2007, s. 23.

      BILAGA
      BELGIEN

                  1.

                  Mot bakgrund av Belgiens genomföranderapport 2007 och kommissionens bedömning av framstegen i genomförandet av centrala strukturreformer samt på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning är nedanstående slutsatser lämpliga:

                  2.

                  Belgien har gjort goda framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram under perioden 2005–2007. Belgien har gjort vissa framsteg när det gäller att fullgöra de åtaganden man enades om vid Europeiska rådets vårmöte 2006 på de fyra områdena för prioriterade åtgärder.

                  3.

                  Genomföranderapporten visar en viss policyrespons på rådets rekommendationer, men ytterligare reformer behövs. Den visar en viss respons på de ytterligare områden som rådet i sina slutsatser angav att landet borde beakta. Rapporten tar också specifikt upp de rekommendationer som rådet riktade till medlemsstaterna i euroområdet.

                  4.

                  Bland de positiva inslagen i Belgiens genomföranderapport 2007 bör nämnas politiken för minskade utsläpp och de lovande resultaten för väglednings- och övervakningssystemet för arbetslösa.

                  5.

                  Belgien bör i sitt nationella reformprogram ge högsta prioritet åt att möta utmaningarna på följande policyområden: minskning av skattebördan på arbete, parallellt med stärkt budgetkonsolidering och förbättring av arbetsmarknadssituationen. Mot denna bakgrund rekommenderas Belgien

                              —

                              att fortsätta sina ansträngningar för att minska skattetrycket på arbete till en nivå som ligger närmare genomsnittet för grannländerna, särskilt genom att minska skattekilen för lågutbildade arbetstagare, samtidigt som budgetkonsolideringen stärks,

                              —

                              att stärka de politiska åtgärderna för att förbättra arbetsmarknadssituationen genom en genomgripande strategi, enligt en integrerad flexicurityprincip, för förbättrat deltagande på arbetsmarknaden, minska regionala skillnader och öka deltagandet i åtgärder för livslångt lärande.

                  6.

                  Det kommer dessutom att vara viktigt för Belgien att inrikta sig på följande utmaningar: att helt genomföra den strategi som syftar till att slå vakt om de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, bl.a. utgiftskontroll, årliga överskott och en fortsatt minskning av den offentliga skulden; att vidta ytterligare brådskande åtgärder för förbättrad konkurrens på gas- och elmarknaderna, bl.a. genom oberoende och effektiva regleringsmyndigheter och ytterligare insatser för ökad konkurrens i överförings- och distributionsleden; att avsevärt stärka sitt åtagande att stimulera FoU och innovation, särskilt genom att öka såväl nivån som effekten av offentlig finansiering och utveckla en samordnad kombination av politiska åtgärder på alla nivåer; att fortsätta genomföra åtgärderna för att förbättra sysselsättningsgraden för äldre arbetstagare och utsatta grupper, övervaka deras verkan och, vid behov, vidta ytterligare aktiveringsåtgärder.

            BULGARIEN

                  1.

                  Mot bakgrund av Bulgariens genomföranderapport 2007 och kommissionens bedömning av landets nationella reformprogram samt på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning är nedanstående slutsatser lämpliga:

                  2.

                  Generellt sett inriktar sig det nationella reformprogrammet på de rätta utmaningarna, men på vissa områden måste mer konkreta åtgärder utvecklas, särskilt för att ytterligare stärka den administrativa kapaciteten och för att omedelbart och i betydande grad minska onödig byråkrati så att företagsklimatet blir mera dynamiskt och konkurrenskraftigt. Med tanke på den växande ekonomiska obalansen är det särskilt viktigt att Bulgarien skyndar på genomförandet av det nationella reformprogrammet för att skapa de villkor som krävs för hållbar tillväxt och sysselsättning på medellång till lång sikt.

                  3.

                  Bland de positiva inslagen i det nationella reformprogrammet bör nämnas en klar problemanalys och rätt prioritering och tidsplanering av reformerna samt ett starkt politiskt engagemang. Det har införts viktiga bestämmelser för strikt övervakning av framstegen på högsta politiska nivå, vilket torde vara ett effektivt verktyg för att säkerställa ett snabbt och effektivt genomförande av det nationella reformprogrammet. Det nationella reformprogrammet stöds vidare av en stram finanspolitik som ger en fast grund för att påskynda de strukturreformer som krävs för att garantera långsiktig tillväxt.

                  4.

                  De policyområden i det nationella reformprogrammet där utmaningarna bör mötas med högsta prioritet och där åtgärdernas budgetkonsekvenser och detaljerna i fråga om övervaknings- och bedömningsförfaranden bör vara särskilt tydliga, är följande: den administrativa kapaciteten, makroekonomiska obalanser, onödig byråkrati och arbetsmarknadens funktion. Mot denna bakgrund rekommenderas Bulgarien

                              —

                              att omedelbart ytterligare stärka den administrativa kapaciteten med särskild inriktning på centrala myndighetsfunktioner, bl.a. tillsynsmyndigheter, och rättsväsendet,

                              —

                              att hålla tillbaka bytesbalansunderskottet och inflationstrycket, särskilt genom en stram finanspolitik, som förbättrar kvaliteten på de offentliga utgifterna och främjar en återhållsam löneutveckling och en flexibel lönesättning som håller löneutvecklingen i linje med produktivitetstillväxten,

                              —

                              att anta nya åtgärder och snabbt genomföra de antagna åtgärderna för att i betydande grad minska onödig byråkrati och minska förseningarna i handläggningen av ärenden för att förbättra företagsklimatet (i synnerhet för små och medelstora företag och för att förenkla nyetablering av företag), vilket även kommer att bidra till att bekämpa korruptionen,

                              —

                              att öka arbetskraftens kvalitet och sysselsättningsgraden genom att förbättra de aktiva arbetsmarknadsåtgärdernas effektivitet och ändamålsenlighet och ytterligare reformera utbildningssystemet för att höja kompetensnivån till nivåer som bättre motsvarar arbetsmarknadens behov och för att motverka att ungdomar lämnar skolan i förtid.

                  5.

                  Det kommer dessutom att vara viktigt för Bulgarien att under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande: att vidta ytterligare åtgärder för att slå vakt om de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, i synnerhet med avseende på potentiella risker när det gäller tillräckliga och hållbara pensioner; att säkerställa alla nödvändiga förutsättningar för stark konkurrens inom nätverksindustrierna; att utarbeta en integrerad politik för FoU och innovation som särskilt syftar till att reformera det offentliga FoU-systemet, och flytta det offentliga stödet till FoU – på grundval av ett övergripande mål för FoU-intensiteten för 2010 – mot mer konkurrensbaserad finansiering inriktad på huvudprioriteringar; att bekämpa problemet med odeklarerat arbete genom att stärka den institutionella kapaciteten för att utföra inspektioner och garantera rättsskyddet; att färdigställa strategin för livslångt lärande och öka deltagandet.

            TJECKIEN

                  1.

                  Mot bakgrund av Tjeckiens genomföranderapport 2007 och kommissionens bedömning av framstegen i genomförandet av centrala strukturreformer samt på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning är nedanstående slutsatser lämpliga:

                  2.

                  Tjeckien gjorde vissa framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram under perioden 2005–2007. Tjeckien har gjort vissa framsteg när det gäller att fullgöra de åtaganden man enades om vid Europeiska rådets vårmöte 2006 i fråga om prioriterade åtgärder.

                  3.

                  Genomföranderapporten visar en viss policyrespons på rådets rekommendationer. Den visar en viss respons på de ytterligare områden som rådet i sina slutsatser angav att landet borde beakta.

                  4.

                  Bland de positiva inslagen i Tjeckiens genomföranderapport 2007 bör nämnas en sammanhängande strategi för att förbättra regelverket för företag, reformer för att göra arbete lönsamt, reform av primär- och sekundärutbildningen för att få fler att söka till universitets- och högskoleutbildning, samt antagandet av strategin för livslångt lärande.

                  5.

                  Tjeckien bör i sitt nationella reformprogram ge högsta prioritet åt att möta utmaningarna på följande policyområden: den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna mot bakgrund av befolkningens åldrande, fullgörande av åtagandena beträffande offentliga medel för FoU och ett effektivare utnyttjande av dessa, ökad flexicurity på arbetsmarknaden, förbättrad effektivitet och rättvisa i utbildningen och ökat deltagande i åtgärder för livslångt lärande. Mot denna bakgrund rekommenderas Tjeckien

                              —

                              att, för att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet, utan dröjsmål genomföra det aviserade reformprogrammet för pensionssystemet och reformerna av sjukvårdssystemet samt fortsätta med de aviserade viktiga reformerna,

                              —

                              att öka insatserna för att förbättra samarbetet mellan näringsliv, universitet och offentliga FoU-organ, samt tillhandahålla de personalresurser som krävs för FoU, samtidigt som effektiviteten och omfattningen av offentliga FoU-investeringar ökas för att uppfylla utgiftsmålen för FoU,

                              —

                              att, inom ramen för en integrerad strategi för flexicurity, ytterligare modernisera systemet för anställningstrygghet, bland annat genom lagstiftning, samt förbättra effektiviteten och rättvisan i utbildningen, särskilt för att svara mot arbetsmarknadens behov, ge incitament för att investera i utbildning, särskilt för äldre arbetstagare och lågutbildade, samt öka diversifieringen i utbudet när det gäller högre studier.

                  6.

                  Det kommer dessutom att vara viktigt för Tjeckien att under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande utmaningar: att förbättra skyddet av immateriell äganderätt; att arbeta för att påskynda utvecklingen på IKT-området, bl.a. genom att införa och övervaka en fullt utbyggd rättslig ram för e-förvaltning; att förbättra tillgången till finansiering för innovativa företag, särskilt genom vidareutveckling av riskkapitalmarknaden; att öka andelen kurser i företagande; att öka integrationen av mindre gynnade grupper på arbetsmarknaden; att utjämna regionala olikheter; att underlätta för människor att kombinera arbets- och familjeliv; att minska den stora löneklyftan mellan kvinnor och män; att genomföra strategin för aktivt åldrande.

            DANMARK

                  1.

                  Mot bakgrund av Danmarks genomföranderapport 2007 och kommissionens bedömning av framstegen i genomförandet av centrala strukturreformer samt på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning är nedanstående slutsatser lämpliga:

                  2.

                  Danmark har gjort mycket goda framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram under perioden 2005–2007. Danmark har gjort goda framsteg när det gäller att fullgöra de åtaganden man enades om vid Europeiska rådets vårmöte 2006 på de fyra områdena för prioriterade åtgärder.

                  3.

                  Genomföranderapporten visar en god policyrespons på de områden som rådet angav att landet borde inrikta sig på.

                  4.

                  Bland de positiva inslagen i Danmarks genomföranderapport 2007 bör nämnas en genomgripande och integrerad strategi för planering och genomförande av reformer, inom en ram som säkerställer långsiktigt stabila offentliga finanser, kombinerat med ett aktivt deltagande av de berörda parterna.

                  5.

                  Det kommer dessutom att vara viktigt för Danmark att under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande utmaningar: att fortsätta att vidta åtgärder för att länka ihop energinäten och på så sätt bidra till bättre fungerande el- och gasmarknader; att öka tillgången på arbetskraft och antalet arbetstimmar på medellång sikt, inklusive flera arbetsinitiativ och ytterligare åtgärder för att integrera äldre arbetstagare, invandrare och deras barn och barnbarn på arbetsmarknaden; att på ett effektivt sätt fortsätta att utveckla åtgärderna för att förbättra primär- och sekundärutbildningen och öka antalet studerande som slutför gymnasieutbildning eller högre utbildning, om de pågående initiativen visar sig otillräckliga för att uppnå de högt satta målen.

            TYSKLAND

                  1.

                  Mot bakgrund av Tysklands genomföranderapport 2007 och kommissionens bedömning av framstegen i genomförandet av centrala strukturreformer samt på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning är nedanstående slutsatser lämpliga:

                  2.

                  Tyskland har gjort goda framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram under perioden 2005–2007 och goda framsteg när det gäller att fullgöra de åtaganden man enades om vid Europeiska rådets vårmöte 2006 på de fyra områdena för prioriterade åtgärder.

                  3.

                  Genomföranderapporten visar en viss policyrespons på rådets rekommendationer. Den visar en god respons när det gäller budgetkonsolideringen, och en mer begränsad respons när det gäller konkurrensen i tjänstesektorn och åtgärder för att minska den strukturella arbetslösheten. Den visar en viss respons på de ytterligare områden som rådet i sina slutsatser angav att landet borde beakta. Rapporten tar också specifikt upp de rekommendationer som rådet riktade till medlemsstaterna i euroområdet.

                  4.

                  Bland de positiva inslagen i Tysklands genomföranderapport 2007 bör nämnas budgetkonsolideringen, stärkandet av högklassig forskning och innovation, framstegen när det gäller att minska ungdomsarbetslösheten och det beslutsamma tillvägagångssättet för att bygga ut barnomsorgen.

                  5.

                  Tyskland bör i sitt nationella reformprogram ge högsta prioritet åt att möta utmaningarna på följande policyområden: konkurrensen inom tjänstesektorn och den strukturella arbetslösheten. Mot denna bakgrund rekommenderas Tyskland

                              —

                              att förbättra de generella villkoren för konkurrensen inom tjänstesektorn, särskilt genom att fortsätta lätta på de strikta bestämmelserna inom de reglerade branscherna och yrkena, förbättra förfarandena för offentlig upphandling och införa effektiva regler för bitströmsanslutning på grossistnivå,

                              —

                              att bekämpa den strukturella arbetslösheten genom att genomföra reformerna i det nationella reformprogrammet, med inriktning på att integrera de lågutbildade på arbetsmarknaden genom en strategi för flexicurity som kombinerar bättre tillgång till vidareutbildning med ytterligare skatte- och bidragsreformer och effektivare service från arbetsförmedlingarna till arbetslösa som erhåller grundläggande inkomstbidrag.

                  6.

                  Det kommer dessutom att vara viktigt för Tyskland att under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande utmaningar: att säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att säkra den uppnådda budgetkonsolideringen, bland annat vid den pågående granskningen av budgetinstitutionerna i det federala systemet, och genom noggrann övervakning av effekterna av hälso- och sjukvårdsreformen i syfte att bättre kontrollera utgiftsutvecklingen och öka effektiviteten inom sektorn; att förbättra de generella villkoren för konkurrensen inom järnvägssektorn och ytterligare förbättra dem för, gas- och elnäten, där konkurrensen fortfarande är otillräcklig på grund av hög koncentration; att gå vidare med inrättandet av kontaktställen (one-stop shops) och förbättringen av den tid det tar att starta företag; att, i samband med de planerade åtgärderna för att främja livslångt lärande, förbättra den yrkesinriktade fortbildningen.

            ESTLAND

                  1.

                  Mot bakgrund av Estlands genomföranderapport 2007 och kommissionens bedömning av framstegen i genomförandet av centrala strukturreformer samt på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning är nedanstående slutsatser lämpliga:

                  2.

                  Estland har gjort mycket goda framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram under perioden 2005–2007. Estland har gjort goda framsteg när det gäller att uppfylla de åtaganden man enades om vid Europeiska rådets vårmöte 2006 på de fyra områdena för prioriterade åtgärder.

                  3.

                  Genomföranderapporten visar en viss policyrespons på de områden som rådet angav att landet borde inrikta sig på. Den visar en viss policyrespons när det gäller konkurrenspolitik, aktiv arbetsmarknadspolitik och utbildningspolitik. Responsen har varit mest betydande inom FoU och innovation. Estland har inte gjort några särskilda framsteg när det gäller moderniseringen av arbetslagstiftningen.

                  4.

                  Bland de positiva inslagen i Estlands genomföranderapport 2007 bör nämnas upprättandet av en ambitiös långsiktig och systematisk ny FoU- och innovationsstrategi, åtgärderna för att förenkla nyetablering av företag och finansiering av innovativa små och medelstora företag, den starkt ökade sysselsättningsgraden och åtgärderna för att förbättra kvaliteten inom den högre utbildningen och yrkesutbildningen.

                  5.

                  Estland bör i sitt nationella reformprogram ge högsta prioritet åt att möta utmaningarna på följande policyområde: sysselsättningsområdet, där framstegen när det gäller moderniseringen av arbetslagstiftningen har varit begränsade.

                  6.

                  Det kommer att vara viktigt för Estland att under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande utmaningar: att förbättra den makroekonomiska stabiliteten och hålla tillbaka inflationen genom lämpliga strukturreformer och en beslutsam finanspolitik; att göra ytterligare insatser för att omsätta FoU-resultat i innovativa produkter eller tjänster; att uppmuntra till ett ökat samarbete mellan universitet och företag; att lansera den nya modellen för immunitet och förmånlig behandling och skärpa tillämpningen av konkurrensreglerna; att vidareutveckla den aktiva arbetsmarknadspolitiken och öka utbudet av kvalificerad arbetskraft genom att genomföra en omfattande strategi för livslångt lärande som svar på arbetsmarknadens behov; att minska stelheten på arbetsmarknaden genom att snabbt modernisera arbetslagstiftningen och främja flexibla arbetsformer.

            IRLAND

                  1.

                  Mot bakgrund av Irlands genomföranderapport 2007 och kommissionens bedömning av framstegen i genomförandet av centrala strukturreformer samt på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning är nedanstående slutsatser lämpliga:

                  2.

                  Irland har gjort mycket goda framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram under perioden 2005–2007. Irland har gjort goda framsteg när det gäller att fullgöra de åtaganden man enades om vid Europeiska rådets vårmöte 2006 på de fyra områdena för prioriterade åtgärder.

                  3.

                  Genomföranderapporten visar en god policyrespons på de områden som rådet angav att landet borde inrikta sig på. Rapporten tar inte specifikt upp rekommendationerna till medlemsstaterna i euroområdet, men i sak berörs relevant utveckling i detta avseende.

                  4.

                  Bland de positiva inslagen i Irlands nationella reformprogram och dess genomförande bör nämnas den omfattande och samstämmiga nationella strategin. Dokumentet belyser också nyttan med Lissabonprocessen genom dess betydelse för fokuseringen på prioriteringar och genomförande av specifika åtgärder, och betonar dess nyckelroll för hanteringen av de utmaningar och möjligheter som är förbundna med globaliseringen.

                  5.

                  Det kommer att vara viktigt för Irland att under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande utmaningar för framtiden: att skynda på utformandet av konkreta åtgärder för en reform av pensionssystemen; att skynda på framstegen för att öka deltagandet på arbetsmarknaden, t.ex. genom att komma längre i inrättandet av en omfattande barnomsorgsstruktur; att vidareutveckla policyramen för arbetsmarknaden och den sociala integrationen av migranter och lägga särskild vikt vid stöd till äldre och lågutbildade arbetstagare; att noga bevaka utvecklingen på fastighetsmarknaden, som påverkar tillväxten på kort och medellång sikt.

            GREKLAND

                  1.

                  Mot bakgrund av Greklands genomföranderapport 2007 och kommissionens bedömning av framstegen i genomförandet av centrala strukturreformer samt på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning är nedanstående slutsatser lämpliga:

                  2.

                  Grekland har gjort stadiga framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram under perioden 2005–2007. Grekland har gjort vissa framsteg när det gäller att fullgöra de åtaganden man enades om vid Europeiska rådets vårmöte 2006 på de fyra områdena för prioriterade åtgärder.

                  3.

                  Genomföranderapporten visar en viss policyrespons på rådets rekommendationer. Den visar en viss respons på de ytterligare områden som rådet i sina slutsatser angav att landet borde beakta. Rapporten tar inte specifikt upp de rekommendationer som rådet riktade till medlemsstaterna i euroområdet, men en klar koppling fastställs i rapportens tabell.

                  4.

                  Bland de positiva inslagen i Greklands genomföranderapport 2007 bör nämnas goda framsteg med budgetkonsolideringen, främjandet av kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och genomförandet av lagstiftningen rörande den inre marknaden. Det finns lovande tecken på framsteg när det gäller att fastställa en tidsplan för genomförandet av pensionsreformer i avsikt att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

                  5.

                  Grekland bör i sitt nationella reformprogram ge högsta prioritet åt att möta utmaningarna på följande policyområden: de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt, genomförandet av reformen av den offentliga förvaltningen, konsolideringen av de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna, arbetet för att minska ungdomsarbetslösheten, åtgärderna mot odeklarerat arbete och påskyndande av reformerna för utbildning och livslångt lärande. Mot denna bakgrund rekommenderas Grekland

                              —

                              att fortsätta arbetet med budgetkonsolideringen och skuldminskningen, och snabbt gå vidare med pensionsreformens genomförande i syfte att stärka de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt,

                              —

                              att genomföra reformen av landets offentliga förvaltning genom att skapa resurser för effektiv reglering, kontroll och tillsyn, genom att modernisera sin politik för mänskliga resurser och genom att utnyttja strukturfonderna effektivt,

                              —

                              att, i linje med en integrerad strategi för flexicurity, modernisera systemet för anställningstrygghet, bland annat genom ny lagstiftning för att täcka alla former av anställningsavtal, ytterligare minska skattetrycket på arbete, stärka den aktiva arbetsmarknadspolitiken och omvandla odeklarerat arbete till formella anställningar,

                              —

                              att påskynda genomförandet av reformerna av utbildning och livslångt lärande för att förbättra kvaliteten och förmågan att svara mot arbetsmarknadens behov, öka deltagandet och möjliggöra en smidig övergång till sysselsättning, särskilt för ungdomar.

                  6.

                  Det kommer dessutom att vara viktigt för Grekland att under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande utmaningar: att fortsätta med ytterligare insatser för att minska inflationstrycket och angripa orsakerna till det nuvarande underskottet i bytesbalansen; att påskynda arbetet med att utforma en forsknings- och innovationsstrategi och öka FoU-investeringarna; att ytterligare förbättra införlivandet av inremarknadslagstiftningen; att påskynda processen för att uppnå de mål avseende små och medelstora företag som fastställdes av Europeiska rådet vid dess vårmöte 2006; att förbättra konkurrensen för tjänster inom de fria yrkena; att skydda miljön genom att prioritera effektiv avfalls- och avloppsvattenhantering och minska utsläppen av växthusgaser; att ytterligare öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden; att motverka att ungdomar lämnar skolan i förtid och införa en sammanhållen strategi för aktivt åldrande.

            SPANIEN

                  1.

                  Mot bakgrund av Spaniens genomföranderapport 2007 och kommissionens bedömning av framstegen i genomförandet av centrala strukturreformer samt på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning är nedanstående slutsatser lämpliga:

                  2.

                  Spanien har gjort goda framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram under perioden 2005–2007. Spanien har gjort goda framsteg när det gäller att fullgöra de åtaganden man enades om vid Europeiska rådets vårmöte 2006 på tre av de fyra områdena för prioriterade åtgärder.

                  3.

                  Genomföranderapporten visar en god policyrespons på rådets rekommendationer. En viss respons har förekommit när det gäller de ytterligare områden som kräver uppmärksamhet enligt rådets slutsatser. Rapporten tar också specifikt upp de rekommendationer som rådet riktade till medlemsstaterna i euroområdet.

                  4.

                  Bland de positiva inslagen i Spaniens genomföranderapport 2007 bör nämnas minskningen av den offentliga skulden, som har gått snabbare än förutsett, de goda framstegen med genomförandet av planen för FoU och innovation och när det gäller målet för sysselsättningsgraden, inte minst vad gäller kvinnors deltagande på arbetsmarknaden.

                  5.

                  Spanien bör i sitt nationella reformprogram ge högsta prioritet åt att möta utmaningarna på följande policyområden: ökad konkurrens på elmarknaderna samt fortsatt förbättrad utbildning. Mot denna bakgrund rekommenderas Spanien

                              —

                              att vidta ytterligare åtgärder för att öka konkurrensen inom energisektorn, särskilt genom att fortsätta med avskaffandet av alla tullar för att säkerställa att ingen snedvridning av priserna uppstår och genom att förbättra möjligheterna till sammanlänkning av nät över nationsgränserna för bättre försörjningstrygghet,

                              —

                              att se till att utbildningsreformerna genomförs korrekt, även på regional nivå, för att motverka att ungdomar lämnar skolan i förtid.

                  6.

                  Det kommer dessutom att vara viktigt för Spanien att under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande utmaningar: att fortsätta med ytterligare insatser för att minska inflationstrycket, angripa orsakerna till det nuvarande underskottet i bytesbalansen och övervaka utvecklingen på bostadsmarknaden; att öka konkurrensen inom fria yrken och inom detaljhandeln; att genomföra programmet för bättre lagstiftning och att vid behov förbättra regelverket; att ytterligare utveckla miljöskyddsåtgärder, särskilt för att minska koldioxidutsläppen; att vidta alla nödvändiga åtgärder för att ytterligare modernisera politiken för anställningstrygghet, i syfte att främja flexicurity på arbetsmarknaden för att motverka segmenteringen och göra deltidsarbete mer attraktivt; att öka produktiviteten genom höjd kompetensnivå och ökad innovation; att fortsätta de nuvarande insatserna för att integrera invandrare på arbetsmarknaden; att ytterligare öka tillgången till barnomsorg; att genomföra reformer av pensions- och sjukvårdssystemen för att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt.

            FRANKRIKE

                  1.

                  Mot bakgrund av Frankrikes genomföranderapport 2007 och kommissionens bedömning av framstegen i genomförandet av centrala strukturreformer samt på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning är nedanstående slutsatser lämpliga:

                  2.

                  Frankrike har gjort stadiga framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram under perioden 2005–2007. Reformtakten har ökat sedan mitten av 2007. Frankrike har också gjort vissa framsteg när det gäller att fullgöra de åtaganden man enades om vid Europeiska rådets vårmöte 2006 på de fyra områdena för prioriterade åtgärder.

                  3.

                  Genomföranderapporten visar att Frankrike vidtagit några inledande åtgärder som svar på rådets rekommendationer, men de återstående reformkraven fortsätter att vara av yttersta vikt. På andra områden som rådet i sina slutsatser angav att landet borde beakta har några åtgärder antagits, i synnerhet har en viktig reform genomförts för att stimulera företagande och stödja unga företag. Rapporten tar emellertid inte specifikt upp de rekommendationer som rådet riktade till medlemsstaterna i euroområdet.

                  4.

                  Bland de positiva inslagen i Frankrikes genomföranderapport 2007 bör nämnas reformerna på FoU- och innovationsområdet, de konkreta resultaten av åtgärder på IKT-området, den prioritet som industripolitiken getts (pôle de compétitivité), reformen för större autonomi för universiteten samt den aviserade omfattande åtgärdsplanen för att förbättra arbetsmarknadens funktion, även genom ändringar i lagstiftningen.

                  5.

                  I genomföranderapporten presenteras en märkbart modifierad strategi där sysselsättningen ska bli en faktor i den ekonomiska politiken i syfte att öka tillväxten. Det andra steget av reformen av Galland-lagen har antagits, men det är fortfarande nödvändigt att genomföra planen fullt ut och besluta om nya åtgärder för att säkerställa effektiv konkurrens på tjänstemarknaderna. Det är viktigt att Frankrike ytterligare stärker sina budgetmässiga ansträngningar för att samtidigt genomföra en samlad reformstrategi och ytterligare konsoliderar budgeten. Ytterligare betydande eller oförminskade åtgärder krävs för att uppnå budgetkonsolidering, öka konkurrensen i nätverksindustrierna och förbättra arbetsmarknadssituationen. Mot denna bakgrund rekommenderas Frankrike

                              —

                              att slå vakt om de offentliga finansernas hållbarhet med tanke på den åldrande befolkningen, genom att öka takten i budgetkonsolideringen och skuldminskningen och, om konjunkturläget tillåter detta, sikta på att nå de medellångsiktiga målen senast 2010; Förhandlingarna om pensionssystemen som planeras för 2008 måste bygga vidare på de betydande fördelarna av 2003 års reform,

                              —

                              att förbättra de generella villkoren för konkurrensen inom gas- och elsektorerna samt vidta ytterligare åtgärder för att stärka konkurrensen inom sektorn för godstransport på järnväg mellan konkurrenter och den traditionella aktören,

                              —

                              att, inom ramen för en integrerad strategi för flexicurity, öka livslångt lärande och modernisera anställningsskyddet för att bekämpa segmenteringen av marknaden i olika typer av anställningskontrakt och göra det lättare att växla mellan visstidsanställningar och tillsvidareanställningar.

                  6.

                  Det kommer dessutom att vara viktigt för Frankrike att under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande utmaningar: att ytterligare stärka konkurrensen inom de reglerade branscherna och yrkena, att ytterligare stärka politiken för förbättrad lagstiftning genom att inkludera konsekvensbedömningar; att fortsätta att öka arbetsmarknadsutbudet och göra arbete lönsamt.

            ITALIEN

                  1.

                  Mot bakgrund av Italiens genomföranderapport 2007 och kommissionens bedömning av framstegen i genomförandet av centrala strukturreformer samt på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning är nedanstående slutsatser lämpliga:

                  2.

                  Italien har gjort goda framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram under perioden 2005–2007. Italien har gjort vissa framsteg när det gäller att fullgöra de åtaganden man enades om vid Europeiska rådets vårmöte 2006 på de fyra områdena för prioriterade åtgärder.

                  3.

                  Genomföranderapporten visar en viss policyrespons på rådets rekommendationer. Med tanke på utmaningarnas omfattning behövs ytterligare betydande reformer. Rapporten visar en viss respons på de ytterligare områden som rådet i sina slutsatser angav att landet borde beakta. Rapporten tar också specifikt upp de rekommendationer som rådet riktade till medlemsstaterna i euroområdet.

                  4.

                  Bland de positiva inslagen i Italiens genomföranderapport 2007 bör nämnas de inledande åtgärderna för att förbättra företagsklimatet, åtgärder för att förbättra konkurrensen för tjänster inom fria yrken och finansiella tjänster och detaljhandelsdistribution, den senaste tidens minskning av förseningarna med införlivandet av EU-lagstiftning, samt åtgärder inom e-förvaltning för att modernisera den offentliga sektorn.

                  5.

                  Italien bör i sitt nationella reformprogram ge högsta prioritet åt att möta utmaningarna på följande policyområden: hållbara offentliga finanser, där ansträngningarna måste fortsätta och pensionsreformerna fullt ut genomföras och vid behov fullföljas; ökad konkurrens på produkt- och tjänstemarknaderna och fullständigt genomförande av aviserade reformer; fortsatt kamp mot regionala skillnader i sysselsättningen; samt förbättring av utbildning och livslångt lärande. Mot denna bakgrund rekommenderas Italien

                              —

                              att principfast fortsätta med budgetkonsolideringen, särskilt genom att hålla tillbaka ökningen av de löpande primära utgifterna, och fullt ut genomföra och vid behov komplettera pensionsreformerna i syfte att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt,

                              —

                              att gå vidare i ansträngningarna för att öka konkurrensen på produkt- och tjänstemarknaderna och beslutsamt fortsätta genomförandet av aviserade reformer,

                              —

                              att förbättra utbildningens kvalitet och dess anpassning till arbetsmarknadens behov, främja livslångt lärande, ytterligare ta itu med problemet med odeklarerat arbete och se till att arbetsförmedlingarna fungerar effektivt inom en strategi för flexicurity och i syfte att utjämna regionala skillnader.

                  6.

                  Det kommer dessutom att vara viktigt för Italien att under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande utmaningar: att öka investeringarna i och effektiviteten hos FoU, där det, trots en positiv utveckling, behövs ytterligare insatser för att nå målet för 2010 och förbättra de offentliga utgifternas effektivitet; att förstärka ansträngningarna för att uppfylla målen om att minska utsläppen av växthusgaser; att förbättra lagstiftningens kvalitet genom att stärka konsekvensbedömningssystemet och genomföra det helt, särskilt när det gäller små och medelstora företag; att genomföra planer för att förbättra infrastrukturen, särskilt med avseende på dess betydelse för de södra regionerna; att fortsätta att öka utbudet av barnomsorg och äldreomsorg i syfte att kombinera arbets- och familjeliv och främja kvinnors deltagande på arbetsmarknaden; att införa en sammanhållen strategi för aktivt åldrande för att få upp sysselsättningsnivån bland äldre arbetstagare och för att pensionerna ska räcka bättre.

            CYPERN

                  1.

                  Mot bakgrund av Cyperns genomföranderapport 2007 och kommissionens bedömning av framstegen i genomförandet av centrala strukturreformer samt på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning är nedanstående slutsatser lämpliga:

                  2.

                  Cypern har gjort goda framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram under perioden 2005–2007. Cypern har gjort goda framsteg när det gäller att fullgöra de åtaganden man enades om vid Europeiska rådets vårmöte 2006 på områdena för prioriterade åtgärder.

                  3.

                  Genomföranderapporten visar en god policyrespons på rådets rekommendationer. Med tanke på de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt har den inledande responsen när det gäller reformering av hälso- och sjukvårdssystemet varit tillfredsställande, medan responsen när det gäller pensionsreformer har varit begränsad. En viss respons har noterats när det gäller att öka livslångt lärande men reformeringen av yrkesutbildningssystemet har varit begränsad. Rapporten visar en viss policyrespons på de ytterligare områden som rådet i sina slutsatser angav att landet borde beakta.

                  4.

                  Bland de positiva inslagen i Cyperns genomföranderapport 2007 bör nämnas framsteg när det gäller budgetkonsolideringen, genom minskning av både underskott och skulder, en ny strategi för utarbetandet av ett omfattande forsknings- och innovationssystem, samt den generellt sett goda sysselsättningsgraden som underbyggts med ett flertal olika aktiva arbetsmarknadsåtgärder.

                  5.

                  Cypern bör i sitt nationella reformprogram ge högsta prioritet åt att åtgärda bristerna på följande policyområden: hanteringen av åldersrelaterade utgifter, genomförandet av den nyligen antagna nationella strategin för livslångt lärande för perioden 2007–2013 och förbättrade utbildnings- och arbetsmarknadsmöjligheter för unga. Mot denna bakgrund rekommenderas Cypern

                              —

                              att vidta åtgärder för att genomföra reformer av pensions- och hälso- och sjukvårdssystemen och göra upp ett tidsschema för detta i syfte att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet,

                              —

                              att stärka insatserna för livslångt lärande och ytterligare öka möjligheterna till sysselsättning och utbildning för unga personer genom att genomföra den nyligen antagna nationella strategin för livslångt lärande och reformerna för utbildnings- och lärlingssystemet, bl.a. det nya moderna lärlingssystemet (”New Modern Apprenticeship Scheme”).

                  6.

                  Det kommer dessutom att vara viktigt för Cypern att under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet fortsätta med följande åtgärder: att förbättra konkurrensen för tjänster inom de fria yrkena; att ytterligare stimulera den privata sektorns FoU; att ta itu med den mycket stora löneklyftan mellan män och kvinnor.

            LETTLAND

                  1.

                  Mot bakgrund av Lettlands genomföranderapport 2007 och kommissionens bedömning av framstegen i genomförandet av centrala strukturreformer samt på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning är nedanstående slutsatser lämpliga:

                  2.

                  Lettland har gjort vissa framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram under perioden 2005–2007 och vissa framsteg när det gäller att fullgöra de åtaganden man enades om vid Europeiska rådets vårmöte 2006 på de fyra områdena för prioriterade åtgärder.

                  3.

                  Genomföranderapporten visar en viss policyrespons på rådets rekommendationer. Den visar en blandad respons på de ytterligare områden som Europeiska rådet vid sitt vårmöte 2007 angav att landet borde beakta.

                  4.

                  Bland de positiva inslagen i Lettlands genomföranderapport 2007 bör nämnas de första positiva åtgärderna inom kunskap och innovation, framstegen i vissa frågor som rör små och medelstora företag och entreprenörskap, konkurrensmyndighetens stärkta roll i marknadsövervakningen och ytterligare åtgärder för att främja energieffektivitet och användningen av förnybara energikällor. Lettland har även genomfört en rad åtgärder som har varit gynnsamma för arbetsmarknadssituationen.

                  5.

                  Lettland bör i sitt nationella reformprogram ge högsta prioritet åt att åtgärda bristerna på följande policyområden: mer konkreta åtgärder för att säkra den makroekonomiska stabiliteten med tanke på risken för överhettning, fortsatt utveckling av FoU-strategin för att underlätta prioriteringar och öka den privata sektorns deltagande samt kraftigare åtgärder för att öka arbetskraftsutbudet och stärka arbetskraftens kompetens. Mot denna bakgrund rekommenderas Lettland

                              —

                              att driva en mer restriktiv finanspolitik, med en noggrann utgiftsprioritering och löneutveckling som är i linje med produktiviteten, för att bidra till att motverka överhettningstrycket och minska risken för makroekonomisk instabilitet,

                              —

                              att göra snabbare framsteg i genomförandet av reformer inom forskning och innovation för att uppnå de ambitiösa mål som fastställts; detta rör särskilt strategier för att stimulera partnerskap mellan forsknings- och utbildningsinstitutioner och företag,

                              —

                              att, inom ramen för en integrerad strategi för flexicurity, stärka insatserna för att öka arbetskraftsutbudet och produktiviteten genom att förbättra aktiveringen och den regionala mobiliteten och förbättra utbildningssystemens anpassning till arbetsmarknadens behov genom att inrätta ett system för livslångt lärande.

                  6.

                  Det kommer dessutom att vara viktigt för Lettland att under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande: att ytterligare förbättra regelsystemet, särskilt genom en uttalad politik för bättre lagstiftning; att bedriva en aktiv arbetsmarknadspolitik samt att förbättra tillgången till barnomsorg.

            LITAUEN

                  1.

                  Mot bakgrund av Litauens genomföranderapport 2007 och kommissionens bedömning av framstegen i genomförandet av centrala strukturreformer samt på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning är nedanstående slutsatser lämpliga:

                  2.

                  Litauen har gjort goda framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram under perioden 2005–2007. Litauen har också gjort vissa framsteg när det gäller att fullgöra de åtaganden man enades om vid Europeiska rådets vårmöte 2006 på de fyra områdena för prioriterade åtgärder.

                  3.

                  Genomföranderapporten visar en begränsad policyrespons på rådets rekommendationer. Den visar en viss policyrespons på de ytterligare områden som rådet i sina slutsatser angav att landet borde beakta.

                  4.

                  Bland de positiva inslagen i Litauens genomföranderapport 2007 bör nämnas godkännandet av prioriterade områden för utveckling av FoU och antagandet av lagen om yrkesutbildning.

                  5.

                  Litauen bör i sitt nationella reformprogram ge högsta prioritet åt att möta utmaningarna på följande policyområden: större och effektivare investeringar i FoU och ett bättre innovationsstöd; förbättrad intern rörlighet hos arbetskraften, främjande av vuxnas deltagande i livslångt lärande, särskilt bland äldre arbetstagare, och reform av utbildningssystemen för att säkerställa kvalitet och marknadsanpassning. Mot denna bakgrund rekommenderas Litauen

                              —

                              att påskynda genomförandet av strukturreformen inom landets FoU- och innovationssystem för att förbättra de offentliga utgifternas effektivitet och skapa gynnsamma förutsättningar för ökade privata investeringar på detta område, bl.a. för innovationer i traditionella sektorer och sektorer med låg tekniknivå,

                              —

                              att intensifiera ansträngningarna för att öka tillgången på kvalificerad arbetskraft, genom att förbättra den regionala mobiliteten, reformera utbildningssystemen för att säkerställa deras kvalitet och anpassning till arbetsmarknadens behov, och genomföra den reviderade strategin för livslångt lärande, med särskild inriktning på ett ökat deltagande för äldre arbetstagare.

                  6.

                  Det kommer dessutom att vara viktigt för Litauen att under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande utmaningar: att förbättra den makroekonomiska stabiliteten och dämpa inflationen; att öka de utländska direktinvesteringarna; att förbättra regelsystemets effektivitet med särskild inriktning på förenkling av lagstiftningen; att förbättra ungdomars anställbarhet; att utöka entreprenörskapsutbildningen; att öka tillgången till barnomsorg; att förbättra arbetsskyddet.

            LUXEMBURG

                  1.

                  Mot bakgrund av Luxemburgs genomföranderapport 2007 och kommissionens bedömning av framstegen i genomförandet av centrala strukturreformer samt på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning är nedanstående slutsatser lämpliga:

                  2.

                  Luxemburg har gjort mycket goda framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram under perioden 2005–2007. Luxemburg har gjort vissa framsteg när det gäller att fullgöra de åtaganden man enades om vid Europeiska rådets vårmöte 2006 på de fyra områdena för prioriterade åtgärder.

                  3.

                  Genomföranderapporten visar en blandad policyrespons på de områden som rådet angav att landet borde inrikta sig på. Rapporten tar också specifikt upp de rekommendationer som rådet riktade till medlemsstaterna i euroområdet.

                  4.

                  Bland de positiva inslagen i Luxemburgs genomföranderapport 2007 bör nämnas investeringar för att integrera ekonomin internationellt, satsningar på att utveckla en omfattande förenklingspolitik inriktad på näringslivets behov, utvecklingen av infrastruktur för barnomsorg, reformen av yrkesutbildningen och införandet av nya anställningsformer.

                  5.

                  Det kommer att vara viktigt för Luxemburg att under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande utmaningar: att påskynda genomförandet av åtgärder för att höja sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare, i synnerhet genom reformer som motverkar förtida pension; att vidta ytterligare åtgärder för att minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid och för att ta bort de konstgjorda barriärerna mellan olika typer av utbildning; att noga övervaka hur de nyligen antagna åtgärderna inverkar på ungdomsarbetslösheten; att, i syfte att göra det ekonomiska klimatet mer attraktivt, öka insatserna för att skapa mer konkurrensutsatta marknader, förbättra införlivandet av EU:s lagstiftning och stödja små och medelstora företag. Det är också viktigt att Luxemburg vidtar åtgärder för att reformera sitt pensionssystem för att säkra dess långsiktiga hållbarhet.

            UNGERN

                  1.

                  Mot bakgrund av Ungerns genomföranderapport 2007 och kommissionens bedömning av framstegen i genomförandet av centrala strukturreformer samt på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning är nedanstående slutsatser lämpliga:

                  2.

                  Ungern har gjort begränsade framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram under perioden 2005–2007. Ungern har gjort vissa framsteg när det gäller att fullgöra de åtaganden man enades om vid Europeiska rådets vårmöte 2006 på de fyra områdena för prioriterade åtgärder.

                  3.

                  Genomföranderapporten visar en blandad policyrespons på rådets rekommendationer. Den visar en viss policyrespons på de ytterligare områden som rådet i sina slutsatser angav att landet borde beakta i högre grad.

                  4.

                  Bland de positiva inslagen i Ungerns genomföranderapport 2007 bör nämnas en kraftig förbättring i fråga om budgetkonsolideringen, antagandet och genomförandet av olika åtgärder för strukturreform, minskningen av tiden för att starta företag och ansträngningarna för att minska de administrativa kostnaderna, införandet av ytterligare incitament att arbeta och stanna kvar på arbetsmarknaden samt omvandlingen av odeklarerat arbete till formell anställning.

                  5.

                  Ungern bör i sitt nationella reformprogram ge högsta prioritet åt att möta utmaningarna på följande policyområden: fortsatt konsolidering av de offentliga finanserna och korrigering som planerat av det alltför stora underskottet, ytterligare förbättring av de offentliga finansernas hållbarhet, förbättring av arbetsmarknadssituationen för missgynnande grupper, minskning av kvarvarande regionala skillnader i sysselsättningen och reformering av utbildningssystemen. Mot denna bakgrund rekommenderas Ungern

                              —

                              att fortsätta genomförandet av de åtgärder som krävs för att säkerställa en varaktig minskning av det offentliga underskottet och av den offentliga skuldkvoten, med ökad tonvikt på utgiftssidan, t.ex. genom inrättandet av mer noggranna och omfattande finanspolitiska bestämmelser,

                              —

                              att fortsätta reformen av den offentliga förvaltningen, av hälso- och sjukvården samt av pensions- och utbildningssystemen, i syfte att säkerställa den finanspolitiska hållbarheten på lång sikt och förbättra effektiviteten i ekonomin; detta bör omfatta åtgärder för att ytterligare begränsa förtidspensioneringarna, minska antalet nya mottagare av invaliditetspension och fortsätta omstruktureringen av hälso- och sjukvården,

                              —

                              att stärka de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna för att förbättra arbetsmarknadssituationen för missgynnande grupper och minska kvarvarande regionala skillnader i sysselsättningen,

                              —

                              att säkerställa tillträdet till utbildning av hög kvalitet för alla, höja kompetensnivån och öka utbildningssystemens anpassning till arbetsmarknadens behov.

                  6.

                  Det kommer dessutom att vara viktigt för Ungern att under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande utmaningar för framtiden: att ytterligare reformera systemet för offentligfinansierad forskning, utnyttja FoU-anslagen effektivare och förbättra kopplingarna mellan FoU inom den offentliga och den privata sektorn; att minska och omfördela statligt stöd; att förbättra regelsystemet genom att minska den administrativa bördan ytterligare och förenkla lagstiftningen; att införa ytterligare incitament att arbeta och stanna kvar på arbetsmarknaden; att säkerställa bättre balans mellan arbete och privatliv; att slutföra inrättandet av det integrerade sysselsättnings- och socialtjänstsystemet; att omvandla odeklarerat arbete till formell anställning; att genomföra strategin för livslångt lärande.

            MALTA

                  1.

                  Mot bakgrund av Maltas genomföranderapport 2007 och kommissionens bedömning av framstegen i genomförandet av centrala strukturreformer samt på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning är nedanstående slutsatser lämpliga:

                  2.

                  Malta har gjort goda framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram under perioden 2005–2007. Malta har gjort goda framsteg när det gäller att fullgöra de åtaganden man enades om vid Europeiska rådets vårmöte 2006 på de fyra områdena för prioriterade åtgärder.

                  3.

                  Genomföranderapporten visar en begränsad policyrespons på rådets rekommendationer. Den visar också en begränsad policyrespons på de ytterligare områden som rådet i sina slutsatser angav att landet borde beakta.

                  4.

                  Bland de positiva inslagen i Maltas nationella reformprogram och dess genomförande bör nämnas styrningen av programmet och de framsteg som gjorts med budgetkonsolideringen samt framstegen med att förbättra företagsklimatet, liberaliseringen av vissa marknader (t.ex. hamnar), utbildningsreformen och den ökade användningen av IKT.

                  5.

                  Malta bör i sitt nationella reformprogram ge högsta prioritet åt att åtgärda bristerna på följande policyområden: konkurrenspolitik och problem på arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund rekommenderas Malta

                              —

                              att stärka konkurrensen, särskilt genom att minska det statliga stödet och omfördela det till horisontella mål och genom att stärka konkurrensmyndigheten, och genom ytterligare åtgärder för att öppna tjänsterna inom de fria yrkena,

                              —

                              att öka ansträngningarna för att locka fler personer till arbetsmarknaden, och då särskilt kvinnor och äldre arbetstagare, fortsätta ansträngningarna för att bekämpa problemet med odeklarerat arbete och vidta ytterligare åtgärder i bidragssystemet för att göra deklarerat arbete mer attraktivt.

                  6.

                  Det kommer dessutom att vara viktigt för Malta att under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande: att fortsätta att genomföra och stärka åtgärder inom reformen av hälso- och sjukvårdssektorn; att förbättra regelsystemet ytterligare genom att fortsätta att förenkla lagstiftningen genom att införa systematiska konsekvensbedömningar och effektiva kontaktställen (one-stop shops) för nyetablering av företag; att diversifiera sina energikällor, bl.a. genom bättre energieffektivitet och förnybar energi och genom att överväga möjligheten av att ansluta Malta till energinäten i Europa; att fortsätta höja utbildningsnivån och minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid.

            NEDERLÄNDERNA

                  1.

                  Mot bakgrund av Nederländernas genomföranderapport 2007 och kommissionens bedömning av framstegen i genomförandet av centrala strukturreformer samt på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning är nedanstående slutsatser lämpliga:

                  2.

                  Nederländerna har gjort betydande framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram under perioden 2005–2007. Nederländerna har gjort goda framsteg när det gäller att fullgöra de åtaganden man enades om vid Europeiska rådets vårmöte 2006 på de fyra områdena för prioriterade åtgärder.

                  3.

                  Genomföranderapporten visar en viss policyrespons på rådets rekommendationer och de ytterligare områden som rådet i sina slutsatser fastställt att de bör beaktas, även om utmaningarna när det gäller FoU fortfarande är betydande. Rapporten tar också specifikt upp de rekommendationer som rådet riktade till medlemsstaterna i euroområdet.

                  4.

                  Bland de positiva inslagen i Nederländernas nationella reformprogram och dess genomförande bör nämnas ansträngningarna för att minska den administrativa bördan och förbättra företagsklimatet, de ambitiösa planerna på området för energi och klimatförändringar och incitamenten för att förbättra tillgången till barnomsorg.

                  5.

                  Nederländerna i sitt nationella reformprogram bör ge högsta prioritet åt att möta utmaningarna på följande policyområde: att förbättra utbudet på arbetskraft. Mot denna bakgrund rekommenderas Nederländerna

                              —

                              att vidta fortsatta åtgärder för att förbättra deltagandet på arbetsmarknaden bland kvinnor, äldre arbetstagare och missgynnande grupper i syfte att öka det totala antalet arbetstimmar i ekonomin.

                  6.

                  Det kommer dessutom att vara viktigt för Nederländerna att under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande utmaningar: att öka ansträngningarna i syfte att öka den privata sektorns utgifter för FoU genom att säkerställa ökad samstämmighet genom de nya politiska styrningsstrukturer som nyligen införts och skapa en enhetlig FoU- och innovationsstrategi inriktad på samspelet mellan privat FoU och offentlig forskning och också på utländska investeringar inom FoU.

            ÖSTERRIKE

                  1.

                  Mot bakgrund av Österrikes genomföranderapport 2007 och kommissionens bedömning av framstegen i genomförandet av centrala strukturreformer samt på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning är nedanstående slutsatser lämpliga:

                  2.

                  Österrike har gjort betydande framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram under perioden 2005–2007. Österrike har gjort goda framsteg när det gäller att fullgöra de åtaganden man enades om vid Europeiska rådets vårmöte 2006 på de fyra områdena för prioriterade åtgärder.

                  3.

                  Genomföranderapporten visar en begränsad policyrespons på rådets sysselsättningsrekommendationer. Den visar en viss policyrespons på de ytterligare områden som rådet i sina slutsatser angav att landet borde beakta. Rapporten tar också specifikt upp de rekommendationer som rådet riktade till medlemsstaterna i euroområdet.

                  4.

                  Bland de positiva inslagen i Österrikes genomföranderapport 2007 bör nämnas god praxis för att stimulera innovation, t.ex. genom innovationskuponger, ökad budget för FoU i linje med 3-procentsmålet, inrättandet av en klimat- och energifond samt det framgångsrika genomförandet och vidareutvecklingen av landets flexicuritymodell.

                  5.

                  Österrike bör i sitt nationella reformprogram ge högsta prioritet åt att möta utmaningarna på följande policyområden: ökning av deltagandet på arbetsmarknaden bland äldre arbetstagare och förbättring av mindre gynnande ungdomars kompetens och anställbarhet. Mot denna bakgrund rekommenderas Österrike

                              —

                              att ytterligare förbättra incitamenten för äldre arbetstagare att fortsätta arbeta genom att införa en omfattande strategi för bl.a. bättre arbetsrelaterad fortbildning, anpassning av arbetsvillkoren och en uppstramning av villkoren för förtidspensionering, samt att förbättra utsatta ungdomars utbildningsresultat.

                  6.

                  Det kommer dessutom att vara viktigt för Österrike att under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande utmaningar: att stärka den finanspolitiska anpassningen för att uppnå budgetbalans före 2010; att öka konkurrensen inom tjänstesektorn, särskilt inom de fria yrkena; att stärka entreprenörskapsutbildningen; att fastställa ytterligare strategier och åtgärder för att minska utsläppen; att ta itu med könsuppdelningen på arbetsmarknaden, bland annat genom att förbättra tillgången till barnomsorg.

            POLEN

                  1.

                  Mot bakgrund av Polens genomföranderapport 2007 och kommissionens bedömning av framstegen i genomförandet av centrala strukturreformer samt på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning är nedanstående slutsatser lämpliga:

                  2.

                  Polen har gjort begränsade framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram under perioden 2005–2007 och begränsade framsteg när det gäller att fullgöra de åtaganden man enades om vid Europeiska rådets vårmöte 2006 på de fyra områdena för prioriterade åtgärder.

                  3.

                  Genomföranderapporten visar en blandad policyrespons på rådets rekommendationer. Den visar en viss policyrespons på de ytterligare områden som rådet i sina slutsatser angav att landet borde beakta.

                  4.

                  Bland de positiva inslagen i Polens genomföranderapport 2007 bör nämnas den vikt som lagts vid att främja entreprenörskap, åtgärder för att minska skattetrycket på arbete, prioriteringen av aktiva arbetsmarknadsåtgärder och de anslag som beviljats för detta, samt den starka anknytning som prioriteringarna i det nationella reformprogrammet har till EU-finansiering.

                  5.

                  Polen bör i sitt nationella reformprogram ge högsta prioritet åt att möta utmaningarna på följande policyområden: ett starkare engagemang för att ta itu med de offentliga finansernas hållbarhet; kraftfulla åtgärder för att förbättra lagstiftningen och främja öppnandet av marknaderna för nätverksindustrierna; genomförande av FoU-reformerna; ytterligare åtgärder för att ta itu med den låga sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare; bättre inriktning av de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna på de mest utsatta grupperna; och införande av strategin för livslångt lärande. Mot denna bakgrund rekommenderas Polen

                              —

                              att stärka budgetkonsolideringen samt att komplettera det nominella ”ankaret” för underskottet i de offentliga finanserna (dvs. ”taket” för underskottet) med ytterligare mekanismer för att stärka kontrollen över utgifterna,

                              —

                              att förbättra ramarna för konkurrens inom nätverksindustrierna, inklusive energimarknaderna, bl.a. genom att se över tillsynsmyndigheternas roll.

                              —

                              att fortsätta reformerna i den offentliga forskningssektorn i syfte att stimulera FoU och innovation och genomföra ramarna för FoU inom den privata sektorn,

                              —

                              att, i syfte att ta fram en integrerad strategi för flexicurity, bygga ut och effektivisera arbetsmarknadsåtgärderna, särskilt för äldre personer och de grupper som är mest utsatta för fattigdom, se över förmånssystemen för att stärka incitamenten att arbeta, införa strategin för livslångt lärande, och modernisera utbildningssystemen med hänsyn till arbetsmarknadens behov.

                  6.

                  Mot bakgrund av gjorda framsteg kommer det dessutom att vara viktigt för Polen att under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande utmaningar: att uppgradera transportinfrastrukturen, att påskynda förfarandena för registrering av nya företag, att säkerställa ett snabbt genomförande av e-förvaltningsprogrammen, att förbättra införlivandet av inremarknadslagstiftningen och att förbättra tillgången till barnomsorg i syfte att kunna förena arbete och familjeliv.

            PORTUGAL

                  1.

                  Mot bakgrund av Portugals genomföranderapport 2007 och kommissionens bedömning av framstegen i genomförandet av centrala strukturreformer samt på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning är nedanstående slutsatser lämpliga:

                  2.

                  Portugal har gjort goda framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram under perioden 2005–2007. Portugal har gjort goda framsteg när det gäller att fullgöra de åtaganden man enades om vid Europeiska rådets vårmöte 2006 på de fyra områdena för prioriterade åtgärder.

                  3.

                  Genomföranderapporten visar en god policyrespons på rådets rekommendationer. Den visar en viss policyrespons på de ytterligare områden som rådet i sina slutsatser angav att landet borde beakta. Rapporten tar också specifikt upp de rekommendationer som rådet riktade till medlemsstaterna i euroområdet.

                  4.

                  Bland de positiva inslagen i Portugals genomföranderapport 2007 bör nämnas de framsteg som gjorts med att rätta till obalanserna i de offentliga finanserna och främja hållbara reformer av den offentliga förvaltningen, med pensions- och sjukvårdsreformen och med frigörandet av företagens potential, samt genomförandet av teknologiplanen.

                  5.

                  Portugal bör i sitt nationella reformprogram ge högsta prioritet åt att möta utmaningarna på följande policyområden: konsolidering av de offentliga finanserna samtidigt som deras kvalitet och hållbarhet förbättras ytterligare samt inriktning av de offentliga utgifterna på att öka Portugals tillväxtpotential, förbättring av utbildningssystemets effektivitet, särskilt genom att höja utbildningsnivån och minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid, samt modernisering av anställningsskyddet för att hålla tillbaka segmenteringen av arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund rekommenderas Portugal

                              —

                              att, i samband med den pågående finanspolitiska konsolideringen och reformeringen av den offentliga förvaltningen, omdirigera de offentliga utgifterna i riktning mot mer tillväxtbefrämjande användningar, samtidigt som en fast kontroll bibehålls över utgifterna sammantaget,

                              —

                              att fortsätta ansträngningarna för att höja utbildningssystemets effektivitet, särskilt genom att höja unga människors utbildningsnivå och minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid på grundval av uppnådda resultat samt genom att utveckla ett yrkesutbildningssystem som är anpassat till arbetsmarknadens behov och baserat på den nationella ramen för kvalifikationer,

                              —

                              att fortsätta ansträngningarna att modernisera systemet för anställningstrygghet, bland annat genom ny lagstiftning för att minska den kraftiga segmenteringen av arbetsmarknaden, inom ramen för strategin för flexicurity.

                  6.

                  Det kommer dessutom att vara viktigt för Portugal att under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande utmaningar för framtiden: att på ett varaktigt sätt minska landets bytesbalansunderskott; att fortsätta att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet; att driva på genomförandet av teknologiplanen, befästa kopplingarna mellan forskning, högre utbildning och näringslivet, och att involvera den privata sektorn i högre grad; att fortsätta energisektorns liberalisering och sörja för effektiv konkurrens på marknaderna för finansiella tjänster; att fortsätta att genomföra ett program för bättre lagstiftning och särskilt stärka konsekvensbedömningssystemet; att minska förseningarna i införlivandet av EU-lagstiftning med den nationella lagstiftningen; att fortsätta att fullständigt genomföra åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser samt att fortsätta att ta itu med faktorer som undergräver den sociala sammanhållningen.

            RUMÄNIEN

                  1.

                  Mot bakgrund av Rumäniens genomföranderapport 2007 och kommissionens bedömning av landets nationella reformprogram samt på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning är nedanstående slutsatser lämpliga:

                  2.

                  Generellt sett inriktar sig det nationella reformprogrammet på de rätta utmaningarna. På vissa viktiga områden, t.ex. stärkandet av den administrativa kapaciteten och förbättring av företagsklimatet, saknas dock ambitioner i programmet. På andra områden saknas ibland information om åtgärdernas innehåll och tidsgränserna och budgetstödet för dessa, vilket gör det svårt att bedöma om åtgärderna kommer att resultera i några lösningar på de problem och utmaningar som konstaterats.

                  3.

                  Bland de positiva inslagen i programmet bör nämnas initiativen för att införa utgiftsramar på medellång sikt, minska lönebikostnaderna och reformera forskningsstrukturerna.

                  4.

                  Rumänien bör i sitt nationella reformprogram ge högsta prioritet åt att bemöta utmaningarna på följande policyområden: stärkande av den administrativa kapaciteten, åtgärder mot överhettning, bättre budgetplanering och utgiftskvalitet, minskning av onödig byråkrati och aktivering av arbetskraftsutbudet samt höjning av kompetensnivån. Mot denna bakgrund rekommenderas Rumänien

                              —

                              att snarast stärka den administrativa kapaciteten på både central och lokal förvaltningsnivå genom att skapa resurser för effektiv reglering, kontroll och tillsyn,

                              —

                              att undvika en konjunkturförstärkande finanspolitik för att hålla tillbaka det växande bytesbalansunderskottet och inflationstrycket, hålla löneutvecklingen i linje med produktivitetstillväxten och förbättra budgetplaneringen och budgetutnyttjandet och de offentliga finansernas kvalitet genom att se över de offentliga utgifternas sammansättning samt minska det statliga stödet och omfördela det till horisontella mål,

                              —

                              att vidta brådskande åtgärder för att avsevärt minska de administrativa förfarandena och förseningarna i utfärdandet av tillstånd som ett led i en konsekvent politik för bättre lagstiftning för att förbättra företagsklimatet vilket också kommer att bidra till kampen mot korruption,

                              —

                              att genomföra en integrerad strategi för att öka sysselsättningen, förvärvsfrekvensen och produktiviteten, särskilt genom att påskynda reformerna inom utbildningssystemet så att det bättre motsvarar arbetsmarknadens behov, genom att minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid, genom att kraftigt öka vuxenutbildningen och genom att omvandla självförsörjande/delvis självförsörjande jordbruk till hållbar sysselsättning.

                  5.

                  Det kommer dessutom att vara viktigt för Rumänien att under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande: att vidta ytterligare åtgärder för att slå vakt om de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, i synnerhet med avseende på potentiella risker när det gäller tillräckliga och hållbara pensioner; att förbättra åtgärderna för att ta itu med splittringen inom forskningen samtidigt som man ser till att planerade ökningar av den offentliga finansieringen av forskningen ger en verklig avkastning genom att beslutsamt genomföra den nationella FoU- och innovationsstrategin och regelbundet övervaka resultaten av denna; att sörja för en mera integrerad strategi för utveckling av infrastrukturen och införande av IKT; att öka ansträngningarna för att bekämpa problemet med odeklarerat arbete; att förbättra de offentliga arbetsförmedlingarnas effektivitet och geografiska räckvidd, särskilt för att bistå utsatta grupper.

            SLOVENIEN

                  1.

                  Mot bakgrund av Sloveniens genomföranderapport 2007 och kommissionens bedömning av framstegen i genomförandet av centrala strukturreformer samt på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning är nedanstående slutsatser lämpliga:

                  2.

                  Slovenien har gjort goda framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram under perioden 2005–2007. Slovenien har också gjort vissa framsteg när det gäller att fullgöra de åtaganden man enades om vid Europeiska rådets vårmöte 2006.

                  3.

                  Genomföranderapporten visar en viss policyrespons på rådets rekommendationer. Den visar en viss policyrespons på de ytterligare områden som rådet i sina slutsatser angav att landet borde beakta. Rapporten nämner inte specifikt de rekommendationer som rådet riktade till medlemsstaterna i euroområdet, även om det införts en klar koppling i den åtföljande rapporteringstabellen.

                  4.

                  Bland de positiva inslagen i Sloveniens genomföranderapport 2007 bör nämnas framstegen med de offentliga finansernas konsolidering, arbetsmarknadsparternas deltagande vid utarbetandet av alla stora arbetsmarknadsreformer, insatserna för att stärka kopplingarna mellan utbildnings- och stipendiesystem och ekonomin, förkortningen av den tid det tar att starta nya företag samt minskningen av den administrativa bördan. Sloveniens anslutning till euroområdet är det centrala framsteget på det makroekonomiska området.

                  5.

                  Slovenien bör i sitt nationella reformprogram ge högsta prioritet åt att möta utmaningarna på följande policyområden: fortsatt pensionsreform och effektivt genomförande av strategin för aktivt åldrande; ytterligare uppmärksamhet mot en mer flexibel arbetsmarknad kombinerat med en mer effektiv individanpassad strategi vid genomförandet av de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna. Mot denna bakgrund rekommenderas Slovenien

                              —

                              att vidta ytterligare åtgärder för att stärka reformen av pensionssystemet och främja ett aktivt åldrande, för att höja sysselsättningsnivån bland äldre arbetstagare och förbättra långsiktig hållbarhet,

                              —

                              att, inom ramen för en integrerad strategi för flexicurity och på grundval av nyligen genomförda reformer, främja flexiblare anställningsavtal för att motverka en segmentering av arbetsmarknaden som huvudsakligen drabbar ungdomar och att ytterligare förbättra arbetsförmedlingarnas effektivitet, särskilt i fråga om personer med dåliga utsikter till anställning.

                  6.

                  Det kommer dessutom att vara viktigt för Slovenien att under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande utmaningar: att intensifiera genomförandet och vid behov utvecklingen av den nationella forsknings- och innovationsstrategin; att, även i syfte att hålla tillbaka inflationen, stärka konkurrensen inom tjänstesektorn, med särskilt tonvikt på detaljhandeln, finansiella tjänster, vissa försörjningstjänster och tjänster inom de fria yrkena; att förbättra genomförandet av energieffektivitetsåtgärder, särskilt med avseende på koldioxidutsläpp och ännu ej uppfyllda Kyotomål; att genomföra de ambitiösa planerna för att stärka kopplingen mellan utbildningssystemet och arbetsmarknaden.

            SLOVAKIEN

                  1.

                  Mot bakgrund av Slovakiens genomföranderapport 2007 och kommissionens bedömning av framstegen i genomförandet av centrala strukturreformer samt på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning är nedanstående slutsatser lämpliga:

                  2.

                  Slovakien har gjort vissa framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram under perioden 2005–2007. Slovakien har gjort begränsade framsteg när det gäller att fullgöra de åtaganden man enades om vid Europeiska rådets vårmöte 2006 på de fyra områdena för prioriterade åtgärder.

                  3.

                  Genomföranderapporten visar en blandad policyrespons på rådets rekommendationer. Ytterligare reformer är nödvändiga för att öka FoU- och utbildningsanslagen, genomföra strategier på det mikroekonomiska planet, ta itu med långtidsarbetslösheten och fullfölja utbildningsreformen. Rapporten visar en blandad policyrespons på de ytterligare områden som rådet i sina slutsatser angav att landet borde beakta.

                  4.

                  Bland de positiva inslagen i Slovakiens genomföranderapport 2007 bör nämnas den förutsedda minskningen av underskottet i de offentliga finanserna till under 3 % av BNP under 2007, antagandet av ett antal strategidokument på områdena för FoU och innovation, energieffektivitet och förnybar energi, det partiella genomförandet av systemet med en enda kontaktpunkt (one-stop shop) för nystartade företag, omarbetningen av arbetslagstiftningen, antagandet av strategin för livslångt lärande samt insatserna för att förändra de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna så att de stämmer bättre överens med utvecklingen på arbetsmarknaden.

                  5.

                  Slovakien bör i sitt nationella reformprogram ge högsta prioritet åt att möta utmaningarna på följande policyområden: att öka anslagen till utbildning, FoU och innovation, förbättra regelsystemet, ta itu med långtidsarbetslösheten, fullfölja reformen av utbildningssystemet och höja kvaliteten på systemet i linje med arbetsmarknadens behov. Mot denna bakgrund rekommenderas Slovakien

                              —

                              att vederbörligen genomföra en enhetlig FoU- och innovationsstrategi med särskild inriktning på institutionella reformer av den offentliga forskningssektorn och en kraftig förbättring av samarbetet mellan näringsliv och forskning samtidigt som resurserna omfördelas för FoU och innovation samt utbildning,

                              —

                              att förbättra regelsystemet, särskilt genom att införa en heltäckande strategi för bättre lagstiftning som omfattar både konsekvensbedömning och förenkling av den gällande lagstiftningen,

                              —

                              att, inom ramen för en integrerad strategi för flexicurity, genomföra en strategi för livslångt lärande som är anpassad efter arbetsmarknadens behov, fullfölja reformen av utbildningssystemet såväl vad gäller grundskola och gymnasium som högre utbildning i syfte att förbättra kvalifikations- och kompetensnivån, samt öka tillträdet till arbetsmarknaden, särskilt för långtidsarbetslösa och utsatta grupper.

                  6.

                  Det kommer dessutom att vara viktigt för Slovakien att under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande: att fortsätta att utveckla strategin för informations- och kommunikationsteknik (särskilt för bredbandsinfrastruktur); att fullt ut genomföra systemet med en enda kontaktpunkt (one-stop shop) för nystartade företag; att införa utbildning i entreprenörskap; att öka konkurrensen inom energiförsörjningen; att ta itu med klyftorna mellan män och kvinnor när det gäller löner och sysselsättning; att ta fram en strategi för aktivt åldrande; att skapa sysselsättningsmöjligheter för ungdomar.

            FINLAND

                  1.

                  Mot bakgrund av Finlands genomföranderapport 2007 och kommissionens bedömning av framstegen i genomförandet av centrala strukturreformer samt på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning är nedanstående slutsatser lämpliga:

                  2.

                  Finland har gjort mycket goda framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram under perioden 2005–2007. Finland har gjort goda framsteg när det gäller att fullgöra de åtaganden man enades om vid Europeiska rådets vårmöte 2006 på de fyra områdena för prioriterade åtgärder.

                  3.

                  Genomföranderapporten visar en viss respons på de ytterligare områden som rådet i sina slutsatser angav att landet borde beakta. Rapporten tar också specifikt upp de rekommendationer som rådet riktade till medlemsstaterna i euroområdet.

                  4.

                  Bland de positiva inslagen i Finlands genomföranderapport 2007 bör nämnas de pågående reformerna för att ytterligare förbättra det nationella innovationssystemets funktion samt ökningen i sysselsättningsnivån för äldre arbetstagare.

                  5.

                  Det kommer att vara viktigt för Finland att under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande utmaningar: att gå vidare med reformer som syftar till att stärka konkurrensen och förbättra produktiviteten för vissa tjänster och därigenom sänka den höga prisnivån; att vidta sådana åtgärder som krävs för att landet ska nå sitt Kyotomål; att gå vidare med reformerna för att komma till rätta med flaskhalsarna på arbetsmarknaden, särskilt för att få ned den höga strukturella arbetslösheten, i synnerhet arbetslösheten bland lågutbildade arbetstagare, inbegripet ungdomar, och med beaktande av det bidrag som ekonomisk migration kan ge.

            SVERIGE

                  1.

                  Mot bakgrund av Sveriges genomföranderapport 2007 och kommissionens bedömning av framstegen i genomförandet av centrala strukturreformer samt på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning är nedanstående slutsatser lämpliga:

                  2.

                  Sverige har gjort mycket goda framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram under perioden 2005–2007. Sverige har också gjort mycket goda framsteg när det gäller att fullgöra de åtaganden man enades om vid Europeiska rådets vårmöte 2006 på de fyra områdena för prioriterade åtgärder.

                  3.

                  Genomföranderapporten visar en god policyrespons på de områden som rådet angav att landet borde inrikta sig på.

                  4.

                  Bland de positiva inslagen i Sveriges genomföranderapport 2007 bör nämnas handlingsplanen för förenklad lagstiftning och åtagandet att förbättra konsekvensbedömningssystemet; framstegen med att öka arbetskraftsutbudet och minska arbetslösheten; den hållbara användningen av energi och de ökade offentliga investeringarna i forskning och utveckling.

                  5.

                  Det kommer att vara viktigt för Sverige att inrikta sig på följande: att vidta ytterligare regleringsåtgärder för att stärka konkurrensen, särskilt i tjänstesektorn; att inrikta sig på att genomföra och konsekvensbedöma den senaste tidens reformer för att stärka incitamenten att arbeta, för att ta itu med ungdomsarbetslösheten, höja sysselsättningsgraden bland invandrare och återintegrera personer som uppbär ersättning relaterad till ohälsa.

            FÖRENADE KUNGARIKET

                  1.

                  Mot bakgrund av Förenade kungarikets genomföranderapport 2007 och kommissionens bedömning av framstegen i genomförandet av centrala strukturreformer samt på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning är nedanstående slutsatser lämpliga:

                  2.

                  Förenade kungariket har gjort betydande framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram under perioden 2005–2007. Förenade kungariket har gjort goda framsteg när det gäller att fullgöra de åtaganden man enades om vid Europeiska rådets vårmöte 2006 på de fyra områdena för prioriterade åtgärder.

                  3.

                  Genomföranderapporten visar en god policyrespons på rådets rekommendationer. Den visar också en god policyrespons på de ytterligare områden som rådet i sina slutsatser angav att landet borde beakta.

                  4.

                  Bland de positiva inslagen i Förenade kungarikets genomföranderapport 2007 bör nämnas planerna på en integrerad strategi för sysselsättning och kompetens, ansatserna till att skapa ett företagsvänligt regelsystem och de långsiktiga energipolitiska planerna.

                  5.

                  Förenade kungariket bör i sitt nationella reformprogram ge högsta prioritet åt att möta utmaningarna på följande policyområden: behovet av en förbättrad kompetensnivå för att öka produktiviteten och minska ogynnsamma förhållanden på arbetsmarknaden. Mot bakgrund av detta rekommenderas Förenade kungariket

                              —

                              att genomföra de senaste planerna på att kraftigt öka kompetensnivån och fastställa en integrerad strategi för sysselsättning och kompetens för att öka produktiviteten och öka möjligheterna för missgynnade grupper.

                  6.

                  Det kommer dessutom att vara viktigt för Förenade kungariket att inrikta sig på följande utmaningar för framtiden: att stegvis öka utbudet av bostäder för att på medellång sikt ta itu med efterfrågetrycket; att se till att utvecklingen går i riktning mot Förenade kungarikets mål för FoU-intensitet genom ett fullständigt genomförande av slutsatserna från den senaste översynen av politiken för FoU och innovation, särskilt genom ökad hänsyn till tjänstesektorns särskilda behov.

            MEDLEMSSTATERNA I EUROOMRÅDET

                  1.

                  Mot bakgrund av euroområdets medlemsstaters genomföranderapporter 2007 och kommissionens bedömning av framstegen i genomförandet av centrala strukturreformer samt på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning är nedanstående slutsatser lämpliga:

                  2.

                  Euroområdets medlemsstaters genomföranderapporter visar att staterna i fråga har gjort vissa framsteg i genomförandet av åtgärder avsedda att förbättra euroområdets funktion.

                  3.

                  Ytterligare omfattande reformer krävs för att uppfylla rekommendationerna på det mikroekonomiska området och sysselsättningsområdet. Framstegen under 2007 på det makroekonomiska området måste upprätthållas.

                  4.

                  Bland de positiva inslagen i euroområdets medlemsstaters genomföranderapporter 2007 bör nämnas budgetkonsolideringen under 2007, genomförandet av lagstiftning för att främja integrering av finansmarknaderna och införandet av löneförhandlingssystem som i högre grad bidrar till löneflexibilitet i vissa medlemsstater.

                  5.

                  Medlemsstaterna i euroområdet bör ge högsta prioritet åt att möta följande utmaningar: hållbarhet i de offentliga finanserna och deras betydelse för tillväxten; konkurrensen på produktmarknaderna, särskilt tjänstemarknaderna, finansiell integration och konkurrens på området finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag i syfte att underlätta anpassningar och förbättra prisflexibiliteten; lämplig löneutveckling totalt sett och på sektors-, regions- och yrkesnivå i linje med produktivitetsökningen i syfte att säkerställa konkurrenskraften; flexicurity på arbetsmarknaderna i enlighet med överenskomna gemensamma principer och större arbetskraftsmobilitet i syfte att underlätta anpassningar på arbetsmarknaderna.

                  6.

                  Vid sidan av de landsspecifika rekommendationerna rekommenderas medlemsstaterna i euroområdet mot denna bakgrund

                              —

                              att fortsätta budgetkonsolideringen i riktning mot deras mål på medellång sikt enligt stabilitets- och tillväxtpakten och att därvid sträva efter att uppnå en årlig strukturell anpassning motsvarande åtminstone 0,5 % av BNP som riktmärke. I april 2007 kom Eurogruppen överens om ”att om de gynnsamma konjunkturvillkoren utnyttjades, skulle de flesta medlemsstaterna i euroområdet nå sina medellångsiktiga mål 2008 eller 2009, och alla borde ta sikte på att ha nått dessa mål senast 2010.” Det budgetmässiga läget när de medellångsiktiga målen har uppnåtts bör upprätthållas,

                              —

                              att förbättra de offentliga finansernas kvalitet genom att se över de offentliga utgifterna och beskattningen och modernisera den offentliga förvaltningen i syfte att öka produktivitet och innovation och därigenom bidra till ekonomisk tillväxt, sysselsättning och finanspolitisk hållbarhet,

                              —

                              att effektivt genomföra åtgärder för att stärka konkurrensen, särskilt i tjänstesektorn, och att bygga ut sådana åtgärder som syftar till att främja en fullständig integrering av finansmarknaderna och konkurrensen på området finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag, och samtidigt stärka stabilitetsarrangemangen och samstämmigheten när det gäller tillsynspraxis,

                              —

                              att öka flexibiliteten och tryggheten på arbetsmarknaderna, bl.a. genom att införa flexicurityprinciper som är tillrättalagda för de specifika omständigheterna i varje medlemsstat och som fullt ut är förenliga med sunda och finansiellt hållbara offentliga finanser, att i högre grad anpassa löneutvecklingen till produktivitetsutvecklingen för att på så sätt förbättra tillväxten och konkurrenskraften och att vidta åtgärder för att främja arbetskraftsmobilitet över lands- och yrkesgränserna.

                  7.

                  För att maximera den politiska synergin, som är starkare i en monetär union, och öka det politiska egenansvaret för reformerna bör medlemsstaterna i euroområdet fortsätta att stärka den politiska samordningen inom ramen för Eurogruppen och i internationella forum, och befintliga överenskommelser om euroområdets representation utåt bör genomföras fullt ut. Detta skulle i betydande utsträckning bidra till att med framgång bemöta de politiska utmaningarna inom euroområdet och i den globala ekonomin. Riktlinjerna för de offentliga finanserna från Eurogruppens möte i Berlin i april 2007 är ett välkommet steg i detta avseende. Medlemsstaterna i euroområdet uppmanas att beakta dessa rekommendationer i sin nationella politik. Eurogruppen kommer att regelbundet se över deras genomförande.


title: Europeiska centralbankens rekommendation av den 6 mars 2003 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Deutsche Bundesbank (ECB/2003/3)

text:
27.3.2003             SV                        Europeiska unionens officiella tidning                                      C 75/11

                                     EUROPEISKA CENTRALBANKEN

                                    EUROPEISKA CENTRALBANKENS REKOMMENDATION
                                                        av den 6 mars 2003

                           till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Deutsche Bundesbank
                                                             (ECB/2003/3)

                                                           (2003/C 75/11)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION                                  från och med år 2003 och har därför hemställt att ECB
                                                                            skall rekommendera att ytterligare en revisor förordnas.
med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet
och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 27.1 i denna, och      (5) Deutsche Bundesbank har valt de föreslagna revisorerna i
                                                                          överensstämmelse med sina upphandlingsregler och ECB
av följande skäl:                                                         anser att de uppfyller de erforderliga kraven.
(1) Europeiska centralbankens och de nationella centralbanker-
    nas räkenskaper granskas av oavhängiga externa revisorer          HÄRIGENOM REKOMMENDERAS
    som rekommenderats av ECB-rådet och godkänts av Euro-
    peiska unionens råd.                                              PwC Deutsche Revision AG som en av de två externa reviso-
                                                                      rerna för Deutsche Bundesbank (förutom ett förlängt förord-
(2) Enligt rådets beslut av den 13 mars 2000 om ändring av            nande för Ernst & Young Deutsche Allgemeine Treuhand AG)
    beslut 1999/70/EG om de nationella centralbankernas ex-           för ett år från och med räkenskapsåret 2003, med möjlighet till
    terna revisorer (2000/223/EG) (1) godkändes Ernst & Young         förlängning.
    Deutsche Allgemeine Treuhand AG och KPMG Deutsche
    Treuhand-Gesellschaft AG som externa revisorer för Deut-
    sche Bundesbank för de årliga räkenskaperna från och med          Denna rekommendation skall offentliggöras i Europeiska unio-
    räkenskapsåret 2000.                                              nens officiella tidning.

(3) År 2002 beslöt Deutsche Bundesbank att behålla
    Ernst & Young Deutsche Allgemeine Treuhand AG som                 Utfärdad i Frankfurt am Main den 6 mars 2003.
    enda externa revisor för de årliga räkenskaperna från och
    med räkenskapsåret 2002.
                                                                                ECB:s ordförande
(4) Deutsche Bundesbank anser det lämpligt att återigen ha två
    externa revisorer förordnade för de årliga räkenskaperna                                               Willem F. DUISENBERG

(1) EGT L 71, 18.3.2000, s. 24.