title: Rådets rekommendation av den 14 juni 2019 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Rumänien

text:
               21.6.2019

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 210/1

      RÅDETS REKOMMENDATION
      av den 14 juni 2019
      för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Rumänien
      (2019/C 210/01)
      EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 121.4,
      med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken, (1) särskilt artikel 10.2 andra stycket,
      med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  Enligt artikel 121 i fördraget ska medlemsstaterna verka för sunda offentliga finanser på medellång sikt genom samordning av den ekonomiska politiken och genom multilateral övervakning för att undvika alltför stora underskott i de offentliga finanserna.

                  (2)

                  Stabilitets- och tillväxtpakten syftar till att genom sunda offentliga finanser stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning.

                  (3)

                  I juni 2017 och juni 2018 konstaterade rådet i enlighet med artikel 121.4 i fördraget att en betydande konstaterad avvikelse från Rumäniens medelfristiga budgetmål eller anpassningsbanan mot detta mål hade förelegat 2016 respektive 2017. Med anledning av dessa fastställda betydande avvikelser utfärdade rådet rekommendationer av den 16 juni 2017 (2) och den 22 juni 2018 (3) i vilka Rumänien rekommenderades att vidta nödvändiga åtgärder för att komma till rätta med dessa avvikelser. Rådet konstaterade därefter att Rumänien inte hade vidtagit effektiva åtgärder till följd av dessa rekommendationer. I sina senaste rekommendationer, som antogs den 4 december 2018 (4), rekommenderade rådet Rumänien att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen i primära offentliga nettoutgifter (5) inte överstiger 4,5 % 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 1 % av bruttonationalprodukten (BNP).

                  (4)

                  På grundval av kommissionens vårprognos 2019 och utfallsdata för 2018 som validerats av Eurostat låg ökningen i de primära offentliga nettoutgifterna år 2018 klart över utgiftsriktmärket, vilket pekar på en mycket betydande avvikelse (avvikelse på 2,4 % av BNP). Det strukturella underskottet minskade inte utan var i stort sett oförändrat på 3 % av potentiell BNP, vilket även det pekar på en betydande avvikelse från den rekommenderade strukturella anpassningen (avvikelse på 0,8 % av BNP). Storleken på den avvikelse som kan utläsas av det strukturella saldot påverkas negativt av oförutsedda inkomster, en högre BNP-deflator och högre underliggande skattning av potentiell BNP-tillväxt jämfört med det medelfristiga genomsnitt som ligger till grund för utgiftsriktmärket. Den påverkas dock positivt av låga offentliga investeringsutgifter, som utjämnas i utgiftsriktmärket. Oavsett denna skillnad bekräftar båda indikatorerna att en betydande avvikelse från kraven enligt stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del förelåg 2018.

                  (5)

                  Den 5 juni 2019 ansåg kommissionen efter en samlad bedömning att det föreligger en betydande avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet i Rumänien och utfärdade en varning till Rumänien i enlighet med artikel 121.4 i fördraget och artikel 10.2 första stycket i förordning (EG) nr 1466/97.

                  (6)

                  Enligt artikel 10.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1466/97 bör rådet rikta en rekommendation till den berörda medlemsstaten om nödvändiga politiska åtgärder. I förordning (EG) nr 1466/97 föreskrivs att rekommendationen ska fastställa en tidsfrist på högst fem månader inom vilken medlemsstaten ska komma till rätta med avvikelsen. På grundval av detta förefaller en tidsfrist fram till 15 oktober 2019 vara lämplig för att Rumänien ska komma till rätta med avvikelsen. Under denna tidsfrist bör Rumänien rapportera om de åtgärder som vidtas till följd av denna rekommendation.

                  (7)

                  Enligt beräkningarna av produktionsgapet i kommissionens vårprognos 2019 kommer det normala ekonomiska läget i Rumänien att kvarstå 2019 och 2020. Rumäniens offentliga skuldkvot ligger under gränsen på 60 % av BNP. Den minsta strukturella budgetansträngning som krävs enligt förordning (EG) nr 1466/97 och den kravmatris som överenskommits inom stabilitets- och tillväxtpakten, som även tar hänsyn till rådande ekonomiskt läge och eventuella hållbarhetsproblem, uppgår därför till 0,5 % av BNP för både 2019 och 2020.

                  (8)

                  Rumäniens strukturella underskott har gradvis ökat, från 0,1 % av BNP 2015 till 1,7 % av BNP 2016, 2,9 % av BNP 2017 och 3 % av BNP 2018. För att komma till rätta med den ackumulerade avvikelsen och få Rumänien att återgå till en lämplig anpassningsbana efter de upprepade misslyckandena att nå målen sedan 2016 bör minimikravet på anpassning kompletteras med en ytterligare, oavbruten ansträngning. En ytterligare ansträngning på motsvarande 0,5 % av BNP under 2019 och 0,25 % av BNP under 2020 förefaller vara lämplig med tanke på storleken på den konstaterade betydande avvikelsen från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet. En sådan ansträngning skulle överensstämma med den anpassning för 2019 som rekommenderades av rådet den 4 december 2018. Den kommer att påskynda anpassningen tillbaka till det medelfristiga budgetmålet.

                  (9)

                  Den förbättring av det strukturella saldot med 1 % av BNP 2019 och 0,75 % av BNP 2020 som krävs är förenlig med en nominell ökning i de primära offentliga nettoutgifterna på högst 4,5 % 2019 och 5,1 % 2020.

                  (10)

                  I kommissionens vårprognos 2019 förutses en fortsatt försämring av det strukturella saldot med 0,7 % av BNP 2019 och med ytterligare 1,2 % av BNP 2020. Den strukturella förbättring som krävs innebär därför att åtgärder måste vidtas som ger en strukturell effekt motsvarande totalt 1,7 % av BNP 2019 och ytterligare åtgärder som ger en strukturell effekt på 1,95 % av BNP 2020, jämfört med referensscenariot i kommissionens vårprognos 2019.

                  (11)

                  Enligt kommissionens vårprognos 2019 kommer det offentliga underskottet att ligga på 3,5 % av BNP 2019 och 4,7 % av BNP 2020, dvs. över fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Den strukturella anpassning som krävs verkar även vara lämplig för att säkerställa att Rumänien med marginal respekterar fördragets referensvärde på 3 % av BNP 2019 och 2020.

                  (12)

                  Underlåtenheten att följa tidigare rekommendationer för att korrigera den betydande avvikelse som konstaterats och risken att fördragets referensvärde överskrids innebär att det enligt stabilitets- och tillväxtpaktens korrigerande del krävs omedelbara åtgärder för att få Rumänien att återgå till en försiktig finanspolitik.

                  (13)

                  För att uppnå rekommenderade budgetmål är det avgörande att Rumänien antar och noggrant genomför nödvändiga åtgärder och noga övervakar de löpande utgifternas utveckling.

                  (14)

                  Rumänien bör senast den 15 oktober 2019 rapportera till rådet vilka åtgärder som har vidtagits till följd av denna rekommendation.

                  (15)

                  Denna rekommendation bör offentliggöras.

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS ATT RUMÄNIEN

                  1.

                  vidtar nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen i de primära offentliga nettoutgifterna inte överstiger 4,5 % 2019 och 5,1 % 2020, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 1 % av BNP 2019 och 0,75 % 2020 och för in Rumänien på en lämplig anpassningsbana mot det medelfristiga budgetmålet,

                  2.

                  använder eventuella oförutsedda inkomster för att minska sitt underskott och vidtar budgetkonsolideringsåtgärder som är tillväxtvänliga och uppnår en varaktig förbättring av det strukturella saldot i de offentliga finanserna,

                  3.

                  senast den 15 oktober 2019 rapporterar till rådet vilka åtgärder som har vidtagits till följd av denna rekommendation; rapporten bör inkludera tillräckligt specificerade och trovärdigt aviserade åtgärder, inbegripet varje åtgärds budgeteffekt, för att följa den nödvändiga anpassningsbanan, samt uppdaterade och detaljerade budgetprognoser för 2019–2020.
                  Denna rekommendation riktar sig till Rumänien.

         Utfärdad i Luxemburg den 14 juni 2019.

               På rådets vägnar

            E.O. TEODOROVICI

               Ordförande

         (1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Rådets rekommendation av den 16 juni 2017 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Rumänien (EUT C 216, 6.7.2017, s. 1).

         (3)  Rådets rekommendation av den 22 juni 2018 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Rumänien (EUT C 223, 27.6.2018, s. 3).

         (4)  Rådets rekommendation av den 4 december 2018 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Rumänien (EUT C 460, 21.12.2018, s. 1).

         (5)  Primära offentliga nettoutgifter består av totala offentliga utgifter exklusive ränteutgifter, utgifter för EU-program som motsvaras fullt ut av EU-medel, samt icke-diskretionära förändringar i utgifterna för arbetslöshetsförmåner. Nationellt finansierade fasta bruttoinvesteringar är utjämnade över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller lagstadgade inkomstökningar är inräknade. Engångsåtgärder på såväl inkomst- som utgiftssidan är avräknade.


title: Rådets rekommendation av den 14 juni 2019 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Ungern

text:
               21.6.2019

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 210/4

      RÅDETS REKOMMENDATION
      av den 14 juni 2019
      för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Ungern
      (2019/C 210/02)
      EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 121.4,
      med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 10.2 andra stycket,
      med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  I enlighet med artikel 121 i fördraget ska medlemsstaterna verka för sunda offentliga finanser på medellång sikt genom samordning av den ekonomiska politiken och genom multilateral övervakning för att undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser.

                  (2)

                  Stabilitets- och tillväxtpakten syftar till att genom sunda offentliga finanser stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning.

                  (3)

                  Den 22 juni 2018 konstaterade rådet i enlighet med artikel 121.4 i fördraget att en betydande konstaterad avvikelse från det medelfristiga budgetmålet uppstod i Ungern under 2017. På grund av denna fastställda betydande avvikelse utfärdade rådet den 22 juni 2018 en rekommendation (2), i vilken det rekommenderas att Ungern skulle vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de primära offentliga nettoutgifterna (3) inte ökade nominellt mer än 2,8 % 2018, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning med 1 % av bruttonationalprodukten (BNP). Rådet rekommenderade också Ungern att använda eventuella oförutsedda intäkter till att minska underskottet, vilket skulle leda in landet på en lämplig anpassningsbana mot det medelfristiga budgetmålet. Den 4 december 2018 slog rådet fast att Ungern inte vidtagit några effektiva åtgärder till följd av dess rekommendation av den 22 juni 2018. På denna grundval utfärdade rådet den 4 december 2018 en reviderad rekommendation (4) till Ungern om att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen i primära offentliga nettoutgifter inte överstiger 3,3 % 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 1 % av BNP.

                  (4)

                  Under 2018, enligt kommissionens vårprognos 2019 och utfallsdata för 2018 som validerats av Eurostat, låg ökningen i de primära offentliga nettoutgifterna klart över utgiftsriktmärket, vilket pekar på en betydande avvikelse (1,3 % av BNP). Det strukturella saldot försämrades till -3,7 % av BNP från -3,4 % av BNP 2017, vilket också tyder på en betydande avvikelse från den rekommenderade strukturella anpassningen (avvikelse med 1,3 % av BNP). Storleken på den avvikelse som antyds i det strukturella saldot påverkas negativt av betydande inkomstbortfall och högre investeringsutgifter i en ekonomi i goda tider, medan saldot beräknas ha gynnats marginellt av sjunkande ränteutgifter. Utgiftsriktmärket påverkas kraftigt negativt av den medelfristiga potentiella BNP-tillväxt som tillämpas vid beräkningen av det, vilket inbegriper en mycket låg potentiell BNP-tillväxt i efterdyningarna av krisen. Den BNP-deflator som ligger till grund för utgiftsriktmärket tycks inte på ett korrekt sätt återspegla det ökade kostnadstryck som påverkar de offentliga utgifterna. Korrigerat för dessa faktorer tycks utgiftsriktmärket ge en adekvat bild av budgetansträngningen och tyder fortfarande på en betydande avvikelse. Om hänsyn tas till dessa faktorer, bekräftar båda indikatorerna en betydande avvikelse från kraven enligt stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del 2018.

                  (5)

                  Den 5 juni 2019 fann kommissionen efter en samlad bedömning att det föreligger en betydande avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet i Ungern och utfärdade en varning till Ungern i enlighet med artikel 121.4 i fördraget och artikel 10.2 första stycket i förordning (EG) nr 1466/97.

                  (6)

                  I enlighet med artikel 10.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1466/97 ska rådet inom en månad från det att varningen antagits rikta en rekommendation till den berörda medlemsstaten om nödvändiga politiska åtgärder. I förordning (EG) nr 1466/97 föreskrivs att rekommendationen ska fastställa en tidsfrist på högst fem månader inom vilken medlemsstaten ska komma till rätta med avvikelsen. På denna grundval förefaller en tidsfrist fram till den 15 oktober 2019 vara lämplig för att Ungern ska komma till rätta med avvikelsen. Under denna tidsfrist bör Ungern rapportera om de åtgärder som vidtas till följd av denna rekommendation.

                  (7)

                  På grundval av beräkningarna av produktionsgapet i kommissionens vårprognos 2019 kommer det goda ekonomiska läget i Ungern att kvarstå 2019 och 2020. Medan landets BNP i fasta priser under 2019 beräknas växa i linje med dess potentiella BNP (3,7 %), beräknas dess BNP-tillväxt i fasa priser (2,8 %) under 2020 bli lägre än tillväxtpotentialen (3,6 %). Ungerns offentliga skuldkvot ligger över gränsvärdet på 60 % av BNP. Den minsta finanspolitiska konsolideringsinsats som föreskrivs i förordning (EG) nr 1466/97 och den överenskomna anpassningsmatrisen enligt stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del, som beaktar rådande ekonomiskt läge och eventuella hållbarhetsproblem, uppgår därför till 0,75 % av BNP både 2019 och 2020.

                  (8)

                  Ungerns strukturella underskott ökade med 1,6 % av BNP 2017 och med 0,3 % av BNP 2018, till 3,7 % av BNP 2018. Enligt kommissionens vårprognos 2019 kommer det att minska från och med 2019. Eftersom Ungern misslyckats med att uppnå målen sedan 2017 behövs, utöver den minsta anpassning som krävs för 2019, ytterligare ansträngningar för att komma till rätta med den ackumulerade avvikelsen och få landet att återgå till en lämplig anpassningsbana. En ytterligare insats, jämfört med den som följer av den gemensamt överenskomna justeringsmatrisen i stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del, på motsvarande 0,25 % av BNP under 2019 verkar lämplig med tanke på storleken på den konstaterade avvikelsen från anpassningsbanan mot det medelfristiga målet och kommer att skynda på en återgång till det medelfristiga budgetmålet. De insatser som krävs för 2019 ligger i linje med den anpassning som rådet rekommenderade den 4 december 2018. För 2020 förefaller den minsta anpassningskravet på 0,75 % av BNP vara lämplig, beroende på om det är förenligt med den begärda anpassningen 2019.

                  (9)

                  Den förbättring av det strukturella saldot med 1 % av BNP 2019 och 0,75 % av BNP 2020 förutsätter att den nominella ökningen i primära offentliga nettoutgifter inte överstiger 3,3 % 2019 och 4,7 % 2020.

                  (10)

                  I kommissionens vårprognos 2019 förutses en förbättring av det strukturella saldot med 0,4 % av BNP 2019 och med ytterligare 0,6 % av BNP 2020. En strukturell förbättring på 1 % av BNP 2019 och 0,75 % av BNP 2020 innebär följaktligen att landet behöver vidta åtgärder som ger en strukturell effekt motsvarande totalt 0,6 % av BNP 2019 och ytterligare åtgärder som ger en strukturell effekt motsvarande 0,2 % av BNP 2020, jämfört med det nuvarande scenariot i kommissionens vårprognos 2019.

                  (11)

                  Underlåtenheten att följa tidigare rekommendationer för att korrigera den betydande avvikelsen kräver omgående åtgärder för att få Ungern att återgå till en försiktig finanspolitik.

                  (12)

                  För att uppnå de rekommenderade budgetmålen är det mycket viktigt att Ungern antar och strikt genomför nödvändiga åtgärder samt noga övervakar de löpande utgifternas utveckling.

                  (13)

                  Senast den 15 oktober 2019 bör Ungern rapportera till rådet vilka åtgärder som har vidtagits till följd av denna rekommendation.

                  (14)

                  Denna rekommendation bör offentliggöras.

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS ATT UNGERN

                  1.

                  vidtar nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen i primära offentliga nettoutgifter inte överstiger 3,3 % 2019 och 4,7 % 2020, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 1 % av BNP 2019 och 0,75 % av BNP 2020, och därmed för in Ungern på en lämplig anpassningsbana mot det medelfristiga budgetmålet,

                  2.

                  använder alla oförutsedda inkomster för att minska sitt underskott, och vidtar budgetkonsolideringsåtgärder som, utan att hämma tillväxten, varaktigt förbättrar det strukturella saldot i de offentliga finanserna,

                  3.

                  senast den 15 oktober 2019 rapporterar till rådet vilka åtgärder som har vidtagits till följd av denna rekommendation; rapporten bör inkludera tillräckligt specificerade och trovärdigt aviserade åtgärder, inbegripet varje åtgärds budgeteffekt, för att efterleva den nödvändiga anpassningsbanan samt uppdaterade och detaljerade budgetprognoser för 2019–2020.
                  Denna rekommendation riktar sig till Ungern.

         Utfärdad i Luxemburg den 14 juni 2019.

               På rådets vägnar

            E.O. TEODOROVICI

               Ordförande

         (1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Rådets rekommendation av den 22 juni 2018 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Ungern (EUT C 223, 27.6.2018, s. 1).

         (3)  Primära offentliga nettoutgifter omfattar totala offentliga utgifter exklusive ränteutgifter, utgifter för EU-program som till fullo uppvägs av inkomster från EU-fonder samt icke-diskretionära förändringar i utgifter för arbetslöshetsförmåner. Nationellt finansierade fasta bruttoinvesteringar är utjämnade över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller lagstadgade inkomstökningar är inräknade. Engångsåtgärder på såväl inkomst- som utgiftssidan är avräknade.

         (4)  Rådets rekommendation av den 4 december 2018 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Ungern (EUT C 460, 21.12.2018, s. 4).


title: Rådets Rekommendation av den 5 december 2019 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Ungern2019/C 420/01

text:
               13.12.2019

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 420/1

      RÅDETS REKOMMENDATION
      av den 5 december 2019
      för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Ungern
      (2019/C 420/01)
      EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 121.4,
      med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 10.2 andra stycket,
      med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  I enlighet med artikel 121 i fördraget ska medlemsstaterna verka för sunda offentliga finanser på medellång sikt genom samordning av den ekonomiska politiken och genom multilateral övervakning för att undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser.

                  (2)

                  Stabilitets- och tillväxtpakten syftar till att genom sunda offentliga finanser stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning.

                  (3)

                  Den 22 juni 2018 konstaterade rådet i enlighet med artikel 121.4 i fördraget att en betydande avvikelse från Ungerns medelfristiga budgetmål förelegat 2017. Med anledning av denna konstaterade betydande avvikelse utfärdade rådet den 22 juni 2018 en rekommendation (2) i vilka Ungern rekommenderades att vidta nödvändiga åtgärder för att komma till rätta med avvikelsen. Rådet konstaterade senare att Ungern inte hade vidtagit effektiva åtgärder till följd av rekommendationen och utfärdade därför den 4 december 2018 en reviderad rekommendation (3). Rådet konstaterade senare att Ungern inte hade vidtagit effektiva åtgärder till följd av denna reviderade rekommendation.

                  (4)

                  Den 14 juni 2019 konstaterade rådet att en betydande avvikelse från anpassningsbanan mot Ungerns medelfristiga mål åter hade förelegat 2018. På grundval av detta utfärdade rådet en rekommendation (4) i vilken Ungern rekommenderades att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen i primära offentliga nettoutgifter (5) inte överstiger 3,3 % 2019 och 4,7 % 2020, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 1 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 och 0,75 % av BNP 2020. Rådet rekommenderade även Ungern att använda alla oförutsedda vinster till att minska sitt underskott och att budgetkonsolideringsåtgärder bör, utan att hämma tillväxten, säkra en varaktig förbättring av det strukturella saldot i de offentliga finanserna. Rådet fastställde en tidsfrist fram till den 15 oktober 2019 för Ungern att rapportera om vilka åtgärder som vidtagits till följd av rekommendationen av den 14 juni 2019.

                  (5)

                  Den 9 juli 2019 utfärdade rådet en rekommendation (6) i vilken Ungern rekommenderades att säkerställa efterlevnad under 2019 och 2020 med rådets rekommendation av den 14 juni 2019 i syfte att korrigera den betydande avvikelsen från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet.

                  (6)

                  Den 26 september 2019 genomförde kommissionen med stöd av artikel -11.2 i förordning (EG) nr 1466/97 ett utökat övervakningsuppdrag i Ungern för att utföra kontroller på plats. Efter att ha översänt de preliminära resultaten till de ungerska myndigheterna för synpunkter rapporterade kommissionen resultaten till rådet den 20 november 2019. Dessa resultat offentliggjordes.

                  (7)

                  Den 15 oktober 2019 överlämnade de ungerska myndigheterna en rapport om de effektiva åtgärder som vidtagits till följd av rådets rekommendation av den 14 juni 2019. Mot bakgrund av den information som de ungerska myndigheterna lämnade i sin rapport och den samlade bedömningen på grundval av kommissionens höstprognos 2019 slog rådet den 5 december 2019 fast att Ungern inte har vidtagit effektiva åtgärder till följd av rådets rekommendation av den 14 juni 2019.

                  (8)

                  Det är mot bakgrund av Ungerns underlåtenhet att vidta effektiva åtgärder och den ackumulerade avvikelsen från den rekommenderade anpassningsbanan mot landets medelfristiga budgetmål lämpligt att i enlighet med artikel 121.4 i fördraget rikta en reviderad rekommendation till Ungern om lämpliga åtgärder som bör vidtas.

                  (9)

                  Enligt kommissionens vårprognos 2019 kommer Ungerns strukturella saldo att förbättras med 0,5 % av BNP 2019 och med ytterligare 1,2 % av BNP 2020. Det betyder att det strukturella underskottet beräknas avvika från det medelfristiga budgetmålet på 1,5 % 2019 och 1,0 % 2020 med 1,8 % av BNP respektive 1,1 % av BNP.

                  (10)

                  För att få Ungern att återgå till en lämplig anpassningsbana efter tidigare avvikelser förefaller den årliga strukturella anpassning på 0,75 % av BNP 2020 som rådet rekommenderade den 14 juni 2019 vara lämplig med tanke på den samlade makroekonomiska utvecklingen i ett läge där den ekonomiska aktiviteten förväntas avta de kommande åren i takt med att konjunkturella faktorer, som har gett tillväxten draghjälp de senaste åren, gradvis förväntas klinga av.

                  (11)

                  Enligt kommissionens höstprognos 2019 förutsätter den nödvändiga förbättringen av det strukturella saldot med 0,75 % av BNP 2020 att den nominella ökningen i primära offentliga nettoutgifter inte överstiger 4,7 %.

                  (12)

                  I kommissionens höstprognos 2019 förväntas Ungerns strukturella underskott förbättras med 1,2 % av BNP 2020, medan utgiftsriktmärket pekar på en avvikelse från kravet. På grundval av nuvarande prognoser och med hänsyn till faktorer som påverkar både det strukturella saldot och utgiftsriktmärket förväntas den budget för 2020 som antagits av den ungerska regeringen motsvara den budgetansträngning som krävs.

                  (13)

                  Underlåtenheten att följa tidigare rekommendationer för att korrigera den konstaterade betydande avvikelsen innebär att åtgärder måste vidtas för att få Ungern att återgå till en försiktig finanspolitik.

                  (14)

                  För att uppnå de rekommenderade budgetmålen är det mycket viktigt att Ungern antar och strikt genomför nödvändiga åtgärder, noga övervakar de löpande utgifternas utveckling och håller tillbaka överdrivna utgifter i slutet av året.

                  (15)

                  Kraven i denna rekommendation ersätter motsvarande krav i rådets rekommendation av den 14 juni 2019.

                  (16)

                  Ungern bör senast den 15 april 2020 rapportera till rådet vilka åtgärder som vidtagits till följd av denna rekommendation, eventuellt i det konvergensprogram som inlämnas i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1466/97.

                  (17)

                  Denna rekommendation bör offentliggöras.

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS ATT UNGERN

                  1)

                  vidtar åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att den nominella ökningen i primära offentliga nettoutgifter inte överstiger 4,7 % 2020, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,75 % av BNP, varigenom Ungern återförs till en lämplig anpassningsbana mot det medelfristiga budgetmålet,

                  2)

                  använder oförutsedda vinster till att minska underskottet, kompenserar för oförutsedda inkomstbortfall genom att vidta effektiva permanenta budgetåtgärder, säkerställer att budgetkonsolideringsåtgärder utan att hämma tillväxten säkrar en varaktig förbättring av det strukturella saldot i de offentliga finanserna,

                  3)

                  senast den 15 april 2020 rapporterar till rådet vilka åtgärder som vidtagits till följd av denna rekommendation; säkerställer att rapporten innehåller tillräckligt specificerade och trovärdigt aviserade åtgärder, inbegripet varje åtgärds budgeteffekt, i syfte att följa den nödvändiga anpassningsbanan samt uppdaterade och detaljerade budgetprognoser för 2020.

         Denna rekommendation riktar sig till Ungern.
         Utfärdad i Bryssel den 5 december 2019.

               På rådets vägnar

               Ordförande

            M. LINTILÄ

         (1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Rådets rekommendation av den 22 juni 2018 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Ungern (EUT C 223, 27.6.2018, s. 1).

         (3)  Rådets rekommendation av den 4 december 2018 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Ungern (EUT C 460, 21.12.2018, s. 4).

         (4)  Rådets rekommendation av den 14 juni 2019 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Ungern (EUT C 210, 21.6.2019, s. 4).

         (5)  Primära offentliga nettoutgifter omfattar totala offentliga utgifter exklusive ränteutgifter, utgifter för EU-program som till fullo uppvägs av inkomster från EU-fonder samt icke-diskretionära förändringar i utgifter för arbetslöshetsförmåner. Nationellt finansierade fasta bruttoinvesteringar är utjämnade över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller lagstadgade inkomstökningar är inräknade. Engångsåtgärder på såväl inkomst- som utgiftssidan är avräknade.

         (6)  Rådets rekommendation av den 9 juli 2019 om Ungerns nationella reformprogram 2019 med avgivande av rådets yttrande om Ungerns konvergensprogram 2019 (EUT C 301, 5.9.2019, s. 101).


title: Rådets rekommendation av den 5 december 2019 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Rumänien2019/C 420/02

text:
               13.12.2019

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 420/4

      RÅDETS REKOMMENDATION
      av den 5 december 2019
      för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Rumänien
      (2019/C 420/02)
      EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 121.4,
      med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 10.2 andra stycket,
      med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  I enlighet med artikel 121 i fördraget ska medlemsstaterna verka för sunda offentliga finanser på medellång sikt genom samordning av den ekonomiska politiken och genom multilateral övervakning för att undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser.

                  (2)

                  Stabilitets- och tillväxtpakten syftar till att genom sunda offentliga finanser stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning.

                  (3)

                  I juni 2017 och juni 2018 konstaterade rådet i enlighet med artikel 121.4 i fördraget att en betydande avvikelse från Rumäniens medelfristiga budgetmål eller från anpassningsbanan mot detta mål förelegat 2016 respektive 2017. Med anledning av dessa konstaterade betydande avvikelser utfärdade rådet rekommendationer den 16 juni 2017 (2) och den 22 juni 2018 (3) i vilka Rumänien rekommenderades att vidta nödvändiga åtgärder för att komma till rätta med avvikelserna. Rådet konstaterade senare att Rumänien inte hade vidtagit effektiva åtgärder till följd av dessa rekommendationer och utfärdade därför reviderade rekommendationer den 5 december 2017 (4) respektive den 4 december 2018 (5). Rådet konstaterade senare att Rumänien inte hade vidtagit effektiva åtgärder till följd av dessa reviderade rekommendationer heller.

                  (4)

                  Den 14 juni 2019 konstaterade rådet att en betydande avvikelse från anpassningsbanan mot Rumäniens medelfristiga budgetmål återigen hade förelegat 2018. På grundval av detta utfärdade rådet en rekommendation (6) i vilken Rumänien rekommenderades att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen i primära offentliga nettoutgifter (7) inte överstiger 4,5 % 2019 och 5,1 % 2020, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 1 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 och 0,75 % av BNP 2020. Rådet rekommenderade vidare Rumänien att använda alla oförutsedda vinster till att minska sitt underskott och att budgetkonsolideringsåtgärder bör, utan att hämma tillväxten, säkra en varaktig förbättring av det strukturella saldot i de offentliga finanserna. Rådet fastställde en tidsfrist fram till och med den 15 oktober 2019 för Rumänien att rapportera om vilka åtgärder som vidtagits till följd av rekommendationen av den 14 juni 2019.

                  (5)

                  Den 9 juli 2019 utfärdade rådet en rekommendation (8) i vilken Rumänien rekommenderades att säkerställa efterlevnad under 2019 och 2020 med rådets rekommendation av den 14 juni 2019 i syfte att korrigera den betydande avvikelsen från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet.

                  (6)

                  Den 25 september 2019 genomförde kommissionen ett utökat övervakningsuppdrag på plats i Rumänien enligt artikel -11.2 i förordning (EG) nr 1466/97. Efter att ha översänt sina preliminära resultat till de rumänska myndigheterna för synpunkter lade kommissionen fram resultaten för rådet den 20 november 2019. Dessa resultat offentliggjordes.

                  (7)

                  Den 15 oktober 2019 överlämnade de rumänska myndigheterna en rapport om effektiva åtgärder som vidtagits till följd av rådets rekommendation av den 14 juni 2019. Mot bakgrund av den information som de rumänska myndigheterna lämnade i sin rapport och den samlade bedömningen på grundval av kommissionens höstprognos 2019 slog rådet den 5 december 2019 fast att Rumänien inte vidtagit effektiva åtgärder till följd av rådets rekommendation av den 14 juni 2019.

                  (8)

                  Det är mot bakgrund av Rumäniens underlåtenhet att vidta effektiva åtgärder och den ackumulerade stora avvikelsen från den rekommenderade anpassningsbanan mot landets medelfristiga budgetmål lämpligt att i enlighet med artikel 121.4 i fördraget rikta en reviderad rekommendation till Rumänien om åtgärder som bör vidtas.

                  (9)

                  Enligt kommissionens höstprognos 2019 kommer Rumäniens strukturella saldo att försämras med 0,8 % av BNP 2019 och med ytterligare 0,8 % av BNP 2020. Det betyder att det strukturella underskottet beräknas avvika från det medelfristiga budgetmålet på 1,0 % av BNP med 2,5 % av BNP 2019 och 3,4 % av BNP 2020.

                  (10)

                  För att korrigera de ackumulerade avvikelserna och för att få Rumänien att återgå till en lämplig anpassningsbana efter tidigare avvikelser bör en ytterligare ansträngning komplettera den rekommenderade årliga strukturella anpassning på 0,75 % av BNP för 2020 som rådet rekommenderade den 14 juni 2019. En ytterligare ansträngning på 0,25 % av BNP förefaller lämplig med tanke på storleken på de ackumulerade avvikelserna från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga målet. Denna ytterligare ansträngning kommer att påskynda anpassningen till det medelfristiga budgetmålet utan att äventyra den ekonomiska tillväxten.

                  (11)

                  Enligt kommissionens höstprognos 2019 kommer det offentliga underskottet att uppgå till 3,6 % 2019 och 4,4 % 2020 och därmed ligga över fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Den strukturella anpassning som krävs verkar också vara lämplig för att säkerställa att Rumänien respekterar fördragets referensvärde på 3 % av BNP under 2020.

                  (12)

                  Enligt kommissionens höstprognos 2019 förutsätter den nödvändiga förbättringen av det strukturella saldot med 1,0 % av BNP 2020 att den nominella ökningen i primära offentliga nettoutgifter inte överstiger 4,4 %.

                  (13)

                  I kommissionens höstprognos 2019 förutses en försämring av Rumäniens strukturella saldo med 0,8 % av BNP 2020. För att uppnå en strukturell förbättring på 1,0 % av BNP krävs därför åtgärder som ger en effekt motsvarande totalt 1,8 % av BNP i strukturella termer jämfört med det nuvarande grundscenariot i kommissionens höstprognos 2019.

                  (14)

                  Underlåtenheten att följa tidigare rekommendationer för att korrigera den konstaterade betydande avvikelsen och risken att fördragets referensvärde överskrids innebär att åtgärder omgående måste vidtas för att få Rumänien att återgå till en försiktig finanspolitik.

                  (15)

                  För att uppnå de rekommenderade budgetmålen är det mycket viktigt att Rumänien antar och strikt genomför nödvändiga åtgärder och noga övervakar de löpande utgifternas utveckling.

                  (16)

                  Kraven i denna rekommendation ersätter motsvarande krav i rådets rekommendation av den 14 juni 2019.

                  (17)

                  Rumänien bör senast den 15 april 2020 rapportera till rådet vilka åtgärder som vidtas till följd av denna rekommendation, eventuellt i det konvergensprogram som inlämnas i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1466/97.

                  (18)

                  Denna rekommendation bör offentliggöras.

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS ATT RUMÄNIEN

                  1)

                  vidtar åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att den nominella ökningen i primära offentliga nettoutgifter inte överstiger 4,4 % 2020, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 1.0 % av BNP, varigenom Rumänien återförs till en lämplig anpassningsbana mot det medelfristiga budgetmålet,

                  2)

                  använder oförutsedda vinster till att minska underskottet, säkerställer att budgetkonsolideringsåtgärder utan att hämma tillväxten säkrar en varaktig förbättring av det strukturella saldot i de offentliga finanserna,

                  3)

                  senast den 15 april 2020 rapporterar till rådet vilka åtgärder som vidtagits till följd av denna rekommendation; säkerställer att rapporten innehåller tillräckligt specificerade och trovärdigt aviserade åtgärder, inbegripet varje åtgärds budgeteffekt, i syfte att följa den nödvändiga anpassningsbanan samt uppdaterade och detaljerade budgetprognoser för 2020.

         Denna rekommendation riktar sig till Rumänien.
         Utfärdad i Bryssel den 5 december 2019.

               På rådets vägnar

               Ordförande

            M. LINTILÄ

         (1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Rådets rekommendation av den 16 juni 2017 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Rumänien (EUT C 216, 6.7.2017, s. 1).

         (3)  Rådets rekommendation av den 22 juni 2018 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Rumänien (EUT C 223, 27.6.2018, s. 3).

         (4)  Rådets rekommendation av den 5 december 2017 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Rumänien (EUT C 439, 20.12.2017, s. 1).

         (5)  Rådets rekommendation av den 4 december 2018 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Rumänien (EUT C 460, 21.12.2018, s. 1).

         (6)  Rådets rekommendation av den 14 juni 2019 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Rumänien (EUT C 210, 21.6.2019, s. 1).

         (7)  Primära offentliga nettoutgifter omfattar totala offentliga utgifter exklusive ränteutgifter, utgifter för EU-program som till fullo uppvägs av inkomster från EU-fonder samt icke-diskretionära förändringar i utgifter för arbetslöshetsförmåner. Nationellt finansierade fasta bruttoinvesteringar är utjämnade över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller lagstadgade inkomstökningar är inräknade. Engångsåtgärder på såväl inkomst- som utgiftssidan är avräknade.

         (8)  Rådets rekommendation av den 9 juli 2019 om Rumäniens nationella reformprogram 2019 med avgivande av rådets yttrande om Rumäniens konvergensprogram 2019 (EUT C 301, 5.9.2019, s. 135).


title: Europeiska centralbankens rekommendation av den 14 februari 2019 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Banque centrale du Luxembourg (ECB/2019/6)

text:
               20.2.2019

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 67/1

      EUROPEISKA CENTRALBANKENS REKOMMENDATION
      av den 14 februari 2019
      till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Banque centrale du Luxembourg
      (ECB/2019/6)
      (2019/C 67/01)
      ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
      med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 27.1,
      av följande skäl:

                  (1)

                  Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd godkänt.

                  (2)

                  Förordnandet för Banque centrale du Luxembourgs nuvarande externa revisorer Deloitte Audit sarl löper ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2018. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2019.

                  (3)

                  Banque centrale du Luxembourg har utsett Ernst & Young S.A. som sina externa revisorer för räkenskapsåren 2019 till 2023.

            HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.
      Det rekommenderas att Ernst & Young S.A. utses till externa revisorer för Banque centrale du Luxembourg för räkenskapsåren 2019 till 2023.

         Utfärdad i Frankfurt am Main den 14 februari 2019.

            Mario DRAGHI

               ECB:s ordförande


               5.4.2019

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               C 129/49

      P8_TA(2018)0059
      Att strypa jihadisternas inkomstkällor – åtgärder mot finansiering av terrorism
      Europaparlamentets rekommendation av den 1 mars 2018 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om att strypa jihadisternas inkomstkällor – åtgärder mot finansiering av terrorism (2017/2203(INI))
      (2019/C 129/07)

         Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

                  —

                  med beaktande av den internationella konventionen från 1999 om bekämpande av finansiering av terrorism,

                  —

                  med beaktande av sin resolution av den 27 oktober 2016 om situationen i norra Irak/Mosul (1) och sin resolution av den 30 april 2015 om IS/Daishs förstörelse av kulturplatser (2),

                  —

                  med beaktande av EU:s globala strategi för utrikes- och säkerhetspolitik,

                  —

                  med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1210/2003 av den 7 juli 2003 om vissa specifika begränsningar av de ekonomiska och finansiella förbindelserna med Irak och om upphävande av förordning (EG) nr 2465/96 (3),

                  —

                  med beaktande av FN:s globala strategi för terrorismbekämpning och FN:s säkerhetsråds resolutioner 1267 (1999), 1373 (2001), 1989 (2011), 2133 (2014), 2199 (2015), 2253 (2015) och 2368 (2017),

                  —

                  med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG (4),

                  —

                  med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism och om ändring av direktiv 2009/101/EG (COM(2016)0450),

                  —

                  med beaktande av Manamaförklaringen om bekämpning av finansiering av terrorism av den 9 november 2014,

                  —

                  med beaktande av den bästa praxis för riktade finansiella sanktioner med anknytning till terrorism och terrorismfinansiering som rekommenderas av arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF),

                  —

                  med beaktande av FATF:s uttalande av den 24 oktober 2014 om bekämpning av finansieringen av terroristorganisationen Islamiska staten i Irak och Levanten (IS/Daish) och FATF:s rapport från februari 2015 om finansieringen av IS/Daish,

                  —

                  med beaktande av den elfte rapporten om säkerhetsunionen, vilken offentliggjordes av kommissionen den 18 oktober 2017,

                  —

                  med beaktande av Addendum to the Algiers Memorandum on Good Practices on Preventing and Denying the Benefits of Kidnapping for Ransom by Terrorists (tillägget till samförståndsavtalet från Alger om god praxis för förhindrande av terroristers människorov med krav på lösesumma och vinning av detta) från september 2015 från det globala forumet för terroristbekämpning,

                  —

                  med beaktande av uttalandet från G7-mötet i Taormina av den 26 maj 2017 om kampen mot terrorism och våldsbejakande extremism,

                  —

                  med beaktande av det nyinrättade särskilda utskottet för terrorismfrågor,

                  —

                  med beaktande av artikel 16 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

                  —

                  med beaktande av artiklarna 7 och 8 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna om skydd av personuppgifter,

                  —

                  med beaktande av rådets förordning (EU) 2015/827 av den 28 maj 2015 om ändring av förordning (EU) nr 36/2012 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien (5),

                  —

                  med beaktande av kommissionens åtgärdsplan från februari 2016 för förstärkning av kampen mot finansiering av terrorism,

                  —

                  med beaktande av Europols rapport om den rådande situationen och tendenserna inom terrorismen i Europa (TE-SAT) för 2017,

                  —

                  med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet av den 26 juni 2017 om bedömningen av de risker för penningtvätt och finansiering av terrorism som påverkar den inre marknaden och berör gränsöverskridande verksamhet (COM(2017)0340),

                  —

                  med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/541 av den 15 mars 2017 om bekämpande av terrorism, om ersättande av rådets rambeslut 2002/475/RIF och om ändring av rådets beslut 2005/671/RIF (6),

                  —

                  med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (7),

                  —

                  med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning av den 13 juli 2017 om import av kulturföremål (COM(2017)0375),

                  —

                  med beaktande av den nionde rapporten om säkerhetsunionen, vilken offentliggjordes av kommissionen den 27 juli 2017,

                  —

                  med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 oktober 2017 till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet Elfte rapporten om framsteg i riktning mot en effektiv och verklig säkerhetsunion (COM(2017)0608),

                  —

                  med beaktande av artikel 113 i arbetsordningen,

                  —

                  med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0035/2018), och av följande skäl:

                  A.

                  Ett av de viktigaste inslagen i kampen mot terrorismen är att strypa dess finansieringskällor, bland annat de dolda flödena från bedrägerier och skatteundandragande, penningtvätt och skatteparadis.

                  B.

                  Viss finansiering kan härröra från europeiska länder för användning på andra håll av terroristorganisationer, medan annan finansiering kommer utifrån in till Europa för att finansiera radikalisering och egentliga terroristhandlingar. De externa och interna dimensionerna av kampen mot terrorism är sammankopplade. Att strypa terrorismens finansieringskällor bör utgöra en del av en bredare EU-strategi genom vilken både externa och interna säkerhetsdimensioner integreras.

                  C.

                  Moderna kommunikationsnät, och i synnerhet gräsrotsfinansiering, har visat sig vara ett billigt och effektivt sätt att samla in medel för att finansiera terroristverksamhet eller administrera jihadistnätverk. Terroristgrupper har kunnat samla in ytterligare medel för sin verksamhet genom nätfiskeattacker, identitetsstöld eller inköp av stulna kreditkortsuppgifter på onlineforum.

                  D.

                  Denna finansiering kan användas på tre sätt: till terrordåd som kräver omfattande finansiering, till andra angrepp som kräver mindre pengar men har lika förödande konsekvenser och till att finansiera propaganda som kan inspirera angrepp från ”ensamvargar” som kan kräva mycket lite förplanering eller pengar. Samtliga dessa situationer måste hanteras och bemötas på ett verkningsfullt sätt.

                  E.

                  Finansiering som har lagligt ursprung kan av mottagaren skickas vidare till tredje parter, personer, grupper, företag eller enheter med koppling till terrorverksamhet.

                  F.

                  Eftersom terrorismen är ett globalt brott måste effektiva motåtgärder också vara globala och helhetsinriktade. Samordning mellan finansinstitut, brottsbekämpande organ och rättsliga myndigheter samt utbyte av relevant information om fysiska och juridiska personer och misstänkt aktivitet är helt avgörande, samtidigt som man inte får glömma att skyddet av personuppgifter och respekten för den personliga integriteten är viktiga grundläggande rättigheter.

                  G.

                  Som ett resultat av dataläckor under senare år har medvetenheten om kopplingarna mellan penningtvätt och skatteundandragande å ena sidan och organiserad brottslighet och finansiering av terrorism å den andra ökat avsevärt, och dessa frågor har väckt stor internationell politisk oro. Såsom kommissionen har bekräftat har det i medierapporter nyligen gjorts kopplingar även mellan storskaliga moms- och punktskattebedrägerier och organiserad brottslighet, däribland terrorism (8).

                  H.

                  I nästan alla medlemsstaters jurisdiktioner är finansiering av terrorism straffbelagd som ett särskilt brott.

                  I.

                  Finansiella uppgifter är ett viktigt verktyg för insamling av underrättelser i syfte att analysera terroristnätverk och hur man bättre kan störa deras verksamhet. Lagstiftningen behöver fortsätta att verkställas på ett tillfredsställande sätt för att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism. Det behövs heltäckande och förebyggande strategier som bygger på utbyte av grundläggande information och förbättrat samarbete mellan finansunderrättelseenheter, underrättelseorgan och brottsbekämpande organ som deltar i kampen mot finansiering av terrorism. Denna information bör omfatta utvecklingstrender i den internationella finansvärlden såsom Bitmapp, Swiftkoder, kryptovalutor och motsvarande regleringsmekanismer. Bekämpningen av finansieringen av terrorism på global nivå måste medföra globala normer för transparens när det gäller verkliga ägare av företagsenheter, truster och liknande arrangemang i syfte att kasta ljus över bristen på finansiell transparens, som underlättar tvättning av vinning av brott och finansiering av terroristorganisationer och terroristaktörer.

                  J.

                  Det behövs en formaliserad europeisk plattform inom ramen för befintliga strukturer – som hittills har funnits informellt – för att centralisera insamlingen av information, som för närvarande är utspridd mellan 28 medlemsstater, genom vilken medlemsstaterna kan lämna information om sina insatsnivåer och framsteg i kampen mot finansiering av terrorism. Detta informationsutbyte bör vara proaktivt.

                  K.

                  Ett antal internationella ideella organisationer, välgörenhetsorganisationer, stiftelser, nätverk och privata givare som har eller påstår sig ha sociala eller kulturella mål har lagt grunden för den finansiella kapaciteten för IS/Daish, al-Qaida och andra jihadistorganisationer och fungerar som täckmantlar för olaglig verksamhet. Det är därför mycket viktigt att övervaka och samla in underrättelser om dessa organisationer, deras finansiärer, deras verksamhet och deras kontakter med aktörer i EU, som ofta är omfattande. Deras stöd till den radikala jihadismens utbredning i Afrika, Mellanöstern, Asien och Europa bör blockeras. Denna utbredning vid EU:s gränser och i våra grannländer och partnerländer är särskilt oroande. Det är av avgörande betydelse för kampen mot den globala terrorismen att FATF:s rekommendationer på dessa områden genomförs fullt ut av Gulfstaternas samarbetsråd (GCC) och dess medlemsstater.

                  L.

                  Al-Qaidas globala insamlingsnätverk bygger på donationer till välgörenhetsorganisationer och icke-statliga organisationer, som kommunicerar med givare via sociala medier och onlineforum. Konton på sociala medier har också använts för att be anhängare om donationer till stöd för jihad. Under senare år har flera mobilapplikationer utvecklats av terroristorganisationer för att maximera spridningen och uppmuntra till donationer från anhängare, varav de flesta finns i gulfländerna.

                  M.

                  Mikrostater och stater med en svag rättsstat är särskilt sårbara och löper hög risk att bli nav för finansiering av terrorism.

                  N.

                  Det finns underrättelser som tyder på att institutioner och enskilda personer i Gulfregionen ger finansiellt och logistiskt stöd till IS/Daish, al-Qaida och andra radikala grupper. Utan denna finansiering skulle många av dessa terroristgrupper inte klara sig själva.

                  O.

                  IS/Daish och al-Qaida har blivit ekonomiskt självförsörjande. IS/Daish och al-Qaida försöker slussa över sina pengar till Syrien och Irak via oljeexport och investeringar i företag, bland annat via penning- och yrkeskurirer, olagliga överföringar av medel samt penningtjänster och yrkesmässiga tjänster. IS/Daish och al-Qaida tvättar vinningen av sin brottsliga verksamhet genom att köpa upp företag och tillgångar av alla slag. IS/Daish och al-Qaida tvättar också vinningen av stulna antikviteter och utsmugglade konstföremål och andra historiska föremål genom att sälja dem utomlands, även på marknader i medlemsstaterna. Olaglig handel med bland annat varor, skjutvapen, olja, narkotika, cigaretter och kulturföremål, liksom människohandel, slaveri, exploatering av barn, beskyddarverksamhet och utpressning, har blivit sätt för terroristgrupper att få tillgång till finansiering. De alltmer omfattande kopplingarna mellan organiserad brottslighet och terroristgrupper utgör ett ökat säkerhetshot mot unionen. Dessa källor skulle kunna göra det möjligt för IS/Daish och al-Qaida att fortsätta att finansiera framtida brottsliga handlingar efter sin territoriella kollaps i Syrien och Irak.

                  P.

                  Det har införts ett internationellt förbud mot lösesummor inom ramen för en rad internationella åtaganden som är förankrade i FN:s säkerhetsråds resolutioner och nationella lagar. I praktiken saknar FN-förbudet stöd från tunga signatärstater som prioriterar omedelbar livräddning framför sina åtaganden att bekämpa terrorism och därigenom möjliggör finansiering av terroristorganisationer.

                  1.

                  Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik:

                              a)

                              Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att behandla strypningen av terroristnätverkens finansieringskällor som en fråga av högsta prioritet, eftersom den utgör ett effektivt verktyg för att hämma dessa nätverks slagkraft. Parlamentet anser att förebyggande strategier som bygger på utbyte av bästa praxis och av misstänkt och relevant information mellan underrättelsetjänster är avgörande i kampen mot finansiering av terrorism och mer allmänt terrorattentat. Medlemsstaternas underrättelsetjänster uppmanas därför att – inom ramen för befintliga strukturer (t.ex. Europol) för att undvika att ännu en myndighet skapas – förbättra samordningen och samarbetet genom att inrätta en stabil europeisk terrorbekämpningsplattform för finansunderrättelser med ett fördjupat fokus på ett proaktivt utbyte av information om finansiellt stöd till terroristnätverk. Parlamentet anser att en sådan plattform skulle skapa en gemensam databas för uppgifter om fysiska och juridiska personer och misstänkta transaktioner. Parlamentet betonar att uppgifter av högt värde som samlas in av en nationell säkerhetsmyndighet bör överföras skyndsamt i samma stund som de registreras i det centrala systemet, i vilket det bör vara tillåtet att föra in information om tredjelandsmedborgare, med särskild hänsyn till eventuella effekter på de grundläggande rättigheterna och i synnerhet rätten till skydd av personuppgifter och principen om ändamålsbegränsning. Det måste till exempel finnas ett register över europeiska och utomeuropeiska banker, finansinstitut och kommersiella enheter, liksom tredjeländer som kommer till korta i kampen mot finansiering av terrorism. Parlamentet uppmanar kommissionen att upprätta ett sådant register så snart som möjligt, med utgångspunkt i sina egna kriterier och sin egen analys i enlighet med direktiv (EU) 2015/849. De som är ansvariga för att direkt eller indirekt begå, organisera eller stödja terrorhandlingar måste ställas till svars för sina gärningar.

                              b)

                              Europaparlamentet uppmanar länderna i Europa, både EU-medlemsstater och tredjeländer, att finansiera program som främjar utbytet av bästa praxis mellan deras underrättelsetjänster, bland annat om utredning och analys av terrorister och terroristorganisationernas metoder för att rekrytera och överföra finansiering av terrorism. Parlamentet rekommenderar införandet av kvartalsbaserade offentliga hotbildsbedömningar som kombinerar de underrättelser och den information som samlas in av Europol och EU:s underrättelseanalyscentrum (Intcen). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa tillräcklig finansiering och personal för underrättelsetjänsterna.

                              c)

                              Europaparlamentet understryker – så som även framhållits av arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF), som har utarbetat en strategi för bekämpning av finansiering av terrorism – att det är ytterst viktigt med ett bättre och snabbare informationsutbyte mellan finansunderrättelseenheter, mellan finansunderrättelseenheter och säkerhetsstyrkor, brottsbekämpande myndigheter och underrättelsetjänster inom deras egna jurisdiktioner, mellan olika jurisdiktioner samt inom den privata sektorn, särskilt banksektorn.

                              d)

                              Europaparlamentet välkomnar GCC:s samarbete med FATF. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att aktivt uppmuntra EU:s partner, i synnerhet GCC och dess medlemsstater, att fullt ut genomföra FATF:s rekommendationer och ta itu med sina tillkortakommanden på områdena bekämpning av penningtvätt och bekämpning av terrorismfinansiering och att erbjuda tekniskt bistånd för att uppnå framsteg på dessa områden.

                              e)

                              Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att stödja FATF:s ansträngningar och att prioritera bekämpningen av finansiering av terrorism, i synnerhet genom att identifiera och samarbeta med FN-medlemsstater med brister på området för strategisk bekämpning av penningtvätt och bekämpning av terrorismfinansiering.

                              f)

                              Europaparlamentet efterlyser en förstärkning av samarbetet mellan Europol och EU:s centrala strategiska partner som spelar en nyckelroll i kampen mot terrorism över hela världen. Parlamentet anser att ett närmare samarbete skulle göra det möjligt att bättre förebygga, upptäcka och reagera på finansiella nav för terrorism. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bättre utnyttja det informella nätverket av europeiska finansunderrättelseenheter (FIU.net) på grundval av det arbete som uträttas av Europol, genom att genomföra det femte penningtvättsdirektivet och genom att anta lagstiftningsåtgärder för att hantera andra problem som härrör från finansunderrättelseenheternas olika ställning och behörigheter, i synnerhet för att underlätta samordning och utbyte av information såväl mellan finansunderrättelseenheterna som mellan dessa och brottsbekämpande myndigheter, i syfte att dela den berörda informationen med den europeiska plattformen för underrättelseverksamhet på terrorismbekämpningsområdet.

                              g)

                              Europaparlamentet påminner om att förstärkt politisk dialog, utökat finansiellt bistånd och stöd till kapacitetsuppbyggnad för bekämpning av terrorism i de av EU:s partnerländer som befinner sig i frontlinjen för kampen mot terrorism är av yttersta vikt.

                              h)

                              Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att intensifiera övervakningen av misstänkta organisationer som ägnar sig åt denna typ av verksamhet, såsom olaglig handel, smuggling, förfalskning och bedrägerier, genom att inrätta gemensamma utredningsgrupper med Europol och göra det lättare för brottsbekämpande myndigheter att få tillgång till misstänkta transaktioner, med beaktande av proportionalitetsprincipen och rätten till personlig integritet. Medlemsstaterna uppmanas att erbjuda utredarna mer fortbildning och att öka deras specialisering för att uppnå detta. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja och tillhandahålla tillräcklig finansiering för utarbetandet av fortbildningsprogram för brottsbekämpande och rättsliga myndigheter i medlemsstaterna.

                              i)

                              Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att avlägga en årlig rapport om framsteg som gjorts och åtgärder som vidtagits i kampen mot finansiering av terrorism, närmare bestämt de insatser som gjorts för att stävja finansieringen av IS/Daish och al-Qaida. Parlamentet påminner om att vissa medlemsstater har satsat mer än andra på området för åtgärder mot finansiering av terrorism. Den bästa lösningen bör därmed vara att utöka informationsutbytet, i synnerhet gällande effekten av de åtgärder som redan vidtagits.

                              j)

                              Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att upprätta bankkontoregister och göra det lättare för finansunderrättelseenheter och andra behöriga myndigheter som arbetar med att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism att få tillgång till dem. Parlamentet noterar att kommissionen inom kort kommer att föreslå ett initiativ för att ge brottsbekämpande myndigheter större tillgång till registren. Parlamentet framhåller att bestämmelserna om polisiärt och rättsligt samarbete måste iakttas vid utbyte av bankkontoinformation, framför allt inom ramen för straffrättsliga förfaranden. Parlamentet uppmanar i detta avseende de medlemsstater som ännu inte har införlivat Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/41/EU av den 3 april 2014 om en europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området att göra detta snarast möjligt.

                              k)

                              Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta de nödvändiga lagstiftningsåtgärderna för att se till att bankerna noga övervakar förbetalda debetkort, så att dessa kan laddas enbart via banköverföringar och personligt identifierbara konton. Parlamentet betonar vikten av en tilldelningskedja som gör det möjligt för underrättelsetjänster att avgöra när det finns en allvarlig risk att en transaktion kan användas för ett terroristbrott eller ett annat allvarligt brott. Vidare uppmanar parlamentet medlemsstaterna att vidta de nödvändiga åtgärderna för att till fullo underlätta öppnandet av ett bankkonto för alla som befinner sig på deras territorium.

                              l)

                              Europaparlamentet betonar behovet att sätta stopp för varje form av skatteparadis som underlättar penningtvätt, skatteflykt och skatteundandragande som kan spela en roll för finansieringen av terroristnätverk. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att bekämpa skatteundandragande och uppmanar eftertryckligen kommissionen att föreslå och vidta åtgärder för en noggrann övervakning av finansiella flöden och skatteparadis.

                              m)

                              Europaparlamentet noterar det framgångsrika samarbetet med USA och andra partnerländer och nyttan av den information som erhållits, i samband med avtalet mellan EU och USA om att dela information från det amerikanska programmet för att spåra finansiering av terrorism (TFTP). Kommissionen uppmanas att föreslå att det inrättas ett specifikt europeiskt system på detta område för att komplettera det befintliga systemet och täppa till de nuvarande luckorna, särskilt när det gäller Sepa, så att man hittar en balans mellan säkerhet och individuella friheter. Parlamentet påpekar att europeiska normer för uppgiftsskydd skulle tillämpas på detta inomeuropeiska system.

                              n)

                              Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att i samarbete med EU:s samordnare för kampen mot terrorism upprätta en förteckning över personer och enheter som verkar i system utan transparens och genomför många misstänkta finansiella transaktioner, om det finns bevis för att berörda myndigheter har underlåtit att agera, särskilt om personerna eller enheterna har anknytning till radikal jihadism. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att beakta en stats inblandning i finansiering av terrorism i sina förbindelser med denna stat.

                              o)

                              Europaparlamentet uppmanar rådet att utöka tillämpningen av selektiva sanktioner och andra restriktiva åtgärder mot alla personer och enheter som på något sätt gör ekonomiska resurser tillgängliga för IS/Daish, al-Qaida eller andra jihadistgrupper. Parlamentet begär att tillgångar och andra finansiella medel eller ekonomiska resurser som tillhör dessa personer, grupper, företag och enheter (inbegripet tillgångar som härrör från egendom som direkt eller indirekt ägs eller kontrolleras av dem eller av personer som agerar på deras vägnar eller på deras uppdrag) ska frysas. Parlamentet välkomnar inrättandet av FN:s säkerhetsråds kommitté med ansvar för att övervaka tillämpningen av sanktionerna. Parlamentet konstaterar att alla medlemsstater genom FN:s säkerhetsråds resolution 2253 (2015) är skyldiga att agera skyndsamt för att blockera medel och finansiella tillgångar som tillhör IS/Daish, al-Qaida samt anknutna personer, grupper, företag och enheter. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att stödja uppmaningen från FN:s säkerhetsråd om att FN:s medlemsstater ska agera kraftfullt och beslutsamt för att stoppa flödet av medel och andra finansiella tillgångar och ekonomiska resurser till personer och enheter på sanktionsförteckningen för IS/Daish och al-Qaida.

                              p)

                              Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att inrätta ett övervaknings- och clearingsystem för att se till att lokaler för religionsutövning och utbildning, institutioner, centrum, välgörenhetsorganisationer, kulturföreningar och liknande enheter, om det finns skälig misstanke om kopplingar till terroristgrupper, tillhandahåller uppgifter om vem de tar emot medel från och hur de medel de tar emot distribueras, både inom och utanför EU. Parlamentet begär att alla transaktioner från dem som skickar pengar ska registreras i en central databas, som ska upprättas med alla lämpliga garantier. När det gäller välgörenhetsorganisationer efterlyser parlamentet obligatoriska förhandskontroller av källan och destinationen för överföringarna, när det finns skälig grund för misstanke om kopplingar till terrorism, så att pengar inte medvetet eller genom oaktsamhet går till terroriständamål. Parlamentet kräver alla sådana åtgärder genomförs inom ramen för specifika program avsedda att bekämpa islamofobi, i syfte att förhindra en ökning av hatbrott, angrepp på muslimer eller eventuella rasistiska och främlingsfientliga angrepp med religiösa eller etniska motiv.

                              q)

                              Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa ökad tillsyn och reglering av traditionella metoder för penningöverföringar (som till exempel hawala eller det kinesiska fei ch’ien) eller informella system för värdeöverföring, närmare bestämt genom det pågående förfarandet för antagande av en förordning om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur unionen (2016/0413(COD)), så att det blir obligatoriskt för anställda som genomför transaktioner att redovisa varje betydande transaktion med hjälp av dessa system till de berörda myndigheterna. Medlemsstaterna uppmanas också att, vid kommunikationen med grupper som påverkas av åtgärderna, betona att syftet inte är att komma åt traditionella informella penningöverföringar, utan olaglig handel som inbegriper organiserad brottslighet, terrorism eller industriella/kommersiella vinster som härrör från svarta pengar. Parlamentet begär i detta sammanhang att

                                          i)

                                          alla mellanhänder och/eller personer som är inblandade i denna verksamhet (kontakter eller ombud, förmedlare och mellanhänder, samordnare, inkasserare och överförare) registreras hos den berörda nationella myndigheten,

                                          ii)

                                          alla transaktioner redovisas och dokumenteras på ett sätt som underlättar överföring av information på begäran,

                                          iii)

                                          det införs och tillämpas avskräckande påföljder mot mellanhänder och/eller andra som är inblandade i oredovisade transaktioner.

                              r)

                              Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå den lagstiftning som krävs för att bättre övervaka alla elektroniska finansiella transaktioner och företag som utfärder e-pengar, inbegripet deras mellanhänder, i syfte att förhindra att medel konverteras för användare som inte är fullständigt identifierade, vilket kan vara fallet med användare av offentliga nätverk eller anonyma webbläsare. Om krypterad valuta ska växlas till faktiska pengar eller vice versa måste ett identifierbart bankkonto användas, som ett obligatoriskt krav. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en bedömning av konsekvenserna för terrorismfinansieringen av onlinespel, virtuella valutor, kryptovalutor samt blockkedje- och finansteknik. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att överväga möjliga åtgärder, inbegripet lagstiftning, för att skapa rättsliga ramar för dessa verksamheter i syfte att begränsa verktygen för finansiering av terrorism.

                              s)

                              Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utöka sin övervakning avseende regleringen och kontrollen av handeln med guld, ädelstenar och ädelmetaller, så att dessa varor inte används för att finansiera terroristverksamhet. Parlamentet efterlyser inrättandet av kriterier som godkänns och följs av medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbjuda och bestraffa all kommersiell handel (både export och import) med områden som kontrolleras av jihadister, med undantag för det humanitära bistånd som den underkuvade befolkningen behöver. Parlamentet begär åtal och påföljder för oaktsamhet eller uppsåt för alla (antingen fysiska eller juridiska personer) som deltar i denna handel, i alla dess former (köp, försäljning, distribution, förmedling eller annat). Parlamentet noterar de specifika riskerna för att terrorism finansieras genom tjänster för överföring av pengar eller andra värden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utforma ett förstärkt partnerskap och samarbete mellan ombud för penningöverföring och europeiska brottsbekämpande myndigheter och att utfärda riktlinjer för identifiering och hantering av alla specifika hinder för utbyte av information om misstänkta penningöverföringar.

                              t)

                              Europaparlamentet välkomnar förslaget till förordning om import av kulturföremål och framhåller dess betydelse i kampen mot den olagliga importen av dessa föremål för finansiering av terrorism. Kommissionen uppmanas att införa ett spårbarhetsintyg för konstföremål och antikviteter som förs in på EU-marknaden, särskilt föremål som härrör från områden eller platser som kontrolleras av väpnade icke-statliga aktörer, liksom från organisationer, grupper eller personer som är upptagna på EU:s terrorlista. Parlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sitt samarbete med internationella organisationer som FN, Unesco, Interpol, Världstullorganisationen och Internationella museirådet för att stärka kampen mot den olagliga handeln med kulturföremål som en källa till finansiering av terrorism. Medlemsstaterna uppmanas att inrätta polisenheter som är specialiserade på den olagliga handeln med kulturföremål och att samordna dessa enheters arbete mellan medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra det obligatoriskt för företag som deltar i handel med konst att anmäla alla misstänkta transaktioner, och att se till att ägare av företag som handlar med konst och antikviteter och som blir inblandade i olaglig handel med sådana föremål blir föremål för effektiva, proportionella och avskräckande påföljder – även straffrättsliga påföljder, om så behövs – för finansiering av terrorism genom vårdslöshet. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka stödet till tredjeländer, särskilt grannländer, i deras ansträngningar för att bekämpa brottslighet och olaglig handel som en källa till finansiering av terrorism.

                              u)

                              Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå åtgärder för att öka transparensen i fråga om ursprung, transport och förmedling av råvaror, särskilt petrokemiska produkter, för att stärka spårbarheten och stoppa oavsiktlig finansiering av terroristorganisationer.

                              v)

                              Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att revidera de relevanta förordningarna och direktiven, så att finansinstitut blir skyldiga att begära in information om orsaken till misstänkta små eller stora transaktioner, i syfte att övervaka betalning av lösesummor till terroristorganisationer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta förebyggande åtgärder inriktade på ekonomiska aktörer i riskområden i syfte att bistå dem i deras verksamhet.

                              w)

                              Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att utse en finansunderrättelseexpert till det nya GSFP-uppdraget i Irak för att bistå den irakiska regeringen i arbetet med att förhindra att IS/Daishs och al-Qaidas tillgångar förs ut ur landet och hjälpa de irakiska myndigheterna att utveckla program avsedda att bekämpa penningtvätt.

                              x)

                              Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, som ett led i sina dialoger med partner i tredjeländer om kampen mot terrorism, fokusera sina insatser på polisiärt och rättsligt samarbete och på utbyte av uppgifter och god praxis, i syfte att stärka synergierna i den globala kampanjen mot finansiering av terrorism.

                              y)

                              Europaparlamentet välkomnar inrättandet av ett nätverk av sakkunniga för terrorismbekämpning i EU:s delegationer. Parlamentet vill att detta nätverk ska förstärkas och utvidgas till fler regioner, i synnerhet Afrikas horn och Sydostasien. Parlamentet påpekar vikten av att mandaten för EU:s GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, särskilt i Libyen, Sahel, Afrikas horn och Mellanöstern, omfattar mål för kampen mot terrorism. Parlamentet uppmanar eftertryckligen utrikestjänsten att utse en sakkunnig för finansiella underrättelser i sina GSFP-uppdrag i länder där det kan finnas terroristnav och i Sahelregionen och att på ett effektivt sätt upprätta ett nära samarbete med regeringarna i de berörda områdena.

                              z)

                              Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra mer för att uppmuntra partnerländer utanför EU att underteckna och ratificera 1999 års internationella konvention om bekämpande av finansiering av terrorism, som innehåller ett antal principer och normer för att utrota finansiering av terrorism, och att genomföra konventionen på ett effektivt sätt.

                              aa)

                              Europaparlamentet betonar att det är viktigt att ta itu med och avhjälpa socioekonomiska missförhållanden, främja livskraftiga stater och säkerställa respekten för de mänskliga rättigheterna för att minska grogrunden för IS/Daish, al-Qaida och andra jihadistgrupper, även i fråga om deras kapacitet till finansiellt oberoende.

                              ab)

                              Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att stärka samarbetet med länder där vinning av narkotikahandel, människohandel eller olaglig varuhandel finns samt med ursprungsländer för olagliga cigaretter, så att denna vinning kan beslagtas.

                              ac)

                              Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att ta ledningen för initiativ i internationella forum för att stärka transparensen för ägarförhållanden i företag, närmare bestämt genom inrättande av ett offentligt register över juridiska personer, däribland företag, truster och stiftelser, och ett centralt register över bankkonton, finansiella instrument, fastigheter, livförsäkringsavtal och andra relevanta tillgångar som kan missbrukas för att tvätta pengar och finansiera terrorism.

                              ad)

                              Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inrätta och genomföra en årlig mekanism för riktmärkesrapportering inför parlamentet om åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna och kommissionen mot finansiering av terrorism.

                              ae)

                              Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att stödja våra utländska partner i deras inhemska ansträngningar för att hejda de finansiella flödena från privatpersoner till organisationer som bedöms ge stöd och resurser till terrorister.

                              af)

                              Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att skyndsamt anta kommissionens föreslagna momsreformer för att hindra kriminella organisationer från att utnyttja luckorna i det europeiska momssystemet för att finansiera terrorism och annan brottslig verksamhet.

                              ag)

                              Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om ömsesidigt erkännande av beslut om frysning och förverkande.

                              ah)

                              Europaparlamentet bekräftar sin uppfattning att det måste stå överst på säkerhets- och försvarsagendan att IS/Daish, al-Qaida och andra jihadistgrupper konfronteras och besegras på det ekonomiska, militära och ideologiska planet. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att använda sig av sina diplomatiska kontakter med stater i regionen för att betona detta gemensamma intresse för både EU och regionala aktörer.

                  2.

                  Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt medlemsstaterna.

         (1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0422.

         (2)  EUT C 346, 21.9.2016, s. 55.

         (3)  EUT L 169, 8.7.2003, s. 6.

         (4)  EUT L 141, 5.6.2015, s. 73.

         (5)  EUT L 132, 29.5.2015, s. 1.

         (6)  EUT L 88, 31.3.2017, s. 6.

         (7)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 89.

         (8)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-3441_en.htm och https://www.euractiv.com/section/economy-jobs/news/eu-targets-terror-financing-with-vat-fraud-crackdown/