Avis juridique important

|

32003L0077

Kommissionens direktiv 2003/77/EG av den 11 augusti 2003 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 97/24/EG och 2002/24/EG om typgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon (Text av betydelse för EES)

Europeiska unionens officiella tidning nr L 211 , 21/08/2003 s. 0024 - 0048

Kommissionens direktiv 2003/77/EGav den 11 augusti 2003om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 97/24/EG och 2002/24/EG om typgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon(Text av betydelse för EES)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/24/EG av den 18 mars 2002 om typgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon och om upphävande av rådets direktiv 92/61/EEG(1), särskilt artikel 17 i detta,med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 97/24/EG av den 17 juni 1997 om vissa komponenter och karakteristiska egenskaper hos två- eller trehjuliga motorfordon(2), senast ändrat genom direktiv 2002/51/EG(3), särskilt artikel 7 i detta, ochav följande skäl:(1) Direktiv 97/24/EG är ett av särdirektiven inom ramen för förfarandet för EG- typgodkännande i direktiv 92/61/EEG(4) som skall upphävas den 9 november 2003 genom direktiv 2002/24/EG.(2) Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/51/EG av den 19 juli 2002 om minskning av de förorenande utsläppen från två- och trehjuliga motorfordon och om ändring av direktiv 97/24/EG infördes nya gränsvärden för utsläpp från tvåhjuliga motorcyklar. Dessa gränsvärden skall tillämpas i två steg, varav det första, som gäller alla fordonstyper, från och med den 1 april 2003, och det andra, som gäller nya typer, från och med den 1 januari 2006. I det andra steget grundas mätningen av utsläppen av föroreningar från tvåhjuliga motorcyklar på användningen av den grundläggande körcykeln för stadstrafik i enlighet med FN-ECE-föreskrift nr 40 och körcykeln för landsvägstrafik enligt rådets direktiv 70/220/EEG av den 20 mars 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot luftförorening genom utsläpp från motorfordon(5), senast ändrat genom kommissionens direktiv 2002/80/EG(6).(3) I direktiv 97/24/EG, i sin ändrade lydelse enligt direktiv 2002/51/EG, specificeras det typ I-prov som skall mäta utsläpp av föroreningar från två- och trehjuliga motorfordon. Det provet bör kompletteras av kommissionen genom Kommittén för anpassning till teknisk utveckling som inrättats genom artikel 13 i direktiv 70/156/EEG och tillämpas från och med 2006.(4) Det är nödvändigt att förtydliga vissa sidor av provningsuppgifterna av typ II för den årliga trafiksäkerhetsprovningen enligt direktiv 2002/51/EG och att fastställa regler för registrering av dessa provningsuppgifter enligt bilaga VII till direktiv 2002/24/EG.(5) Direktiven 97/24/EG och 2002/24/EG bör därför ändras.(6) De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Kommittén för anpassning till teknisk utveckling.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Bilaga II till kapitel 5 i direktiv 97/24/EG skall ändras i enlighet med bilaga I till detta direktiv.Artikel 2Bilaga VII till direktiv 2002/24/EG skall ändras i enlighet med bilaga II till detta direktiv.Artikel 31. Medlemsstaterna skall senast den 4 september 2004 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 4 september.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 4Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.Artikel 5Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 11 augusti 2003.På kommissionens vägnarErkki LiikanenLedamot av kommissionen(1) EGT L 124, 9.5.2002, s. 1.(2) EGT L 226, 18.8.1997, s. 1.(3) EGT L 252, 20.9.2002, s. 20.(4) EGT L 225, 10.8.1992, s. 72.(5) EGT L 76, 6.4.1970, s. 1.(6) EGT L 291, 28.10.2002, s. 20.BILAGA IBilaga II till kapitel 5 i direktiv 97/24/EG skall ändras på följande sätt:1. Avsnitt 2.2.1.1 skall ersättas med följande:"2.2.1.1 Typ I-prov (mätning av de genomsnittliga avgasutsläppen).För fordonstyper som provas mot utsläppsgränserna i rad A i tabellen i punkt 2.2.1.1.5.- Provet skall utföras genom två grundläggande körcykler i stadstrafik i förberedande syfte och fyra grundläggande körcykler i stadstrafik för provtagning av utsläpp. Provtagningen skall börja omedelbart efter avslutandet av den sista tomgångsperioden under de förberedande provserierna och avslutas vid avslutandet av den sista tomgångsperioden under den sista grundläggande körcykeln i stads stadstrafik.För fordonstypersom provas mot utsläppsgränserna i rad B i tabellen i punkt 2.2.1.1.5.- För fordonstyper med en motorvolym på mindre än 150 cm3 skall provet utföras som sex grundläggande körcykler i stadstrafik. Provtagningen skall börja innan eller då motorn startas och avslutas vid avslutandet av den sista tomgångsperioden under den sista grundläggande körcykeln i stadstrafik.- För fordonstyper med en motorvolym på minst 150 cm3 skall provet utföras som sex grundläggande körcykler i stadstrafik och en körcykel i landsvägstrafik. Provtagingen skall börja innan eller då motorn startas och avslutas vid avslutandet av den sista tomgångsperioden under cykeln i landsvägstrafik.".2. Följande punkt skall läggas till som punkt 2.2.1.1.7.:"2.2.1.1.7 De angivna uppgifterna skall föras in i därför avsedda fält i det dokument som återges i bilaga VII till direktiv 2002/24/EG.".3. Punkt 2.2.1.2.4. skall ersättas med följande:"2.2.1.2.4 Motoroljetemperaturen vid provtillfället skall anges (gäller endast för fyrtaktsmotorer).".4. Punkt 2.2.1.2.5. skall ersättas med följande:"2.2.1.2.5 De angivna uppgifterna skall föras in i därför avsedda fält i det dokument som återges i bilaga VII till direktiv 2002/24/EG.".5. Fotnot (*) i tabellen i punkt 2.2.1.1.5. skall utgå.6. Rubriken på tillägg 1 skall ersättas med följande:"Typ I-prov (för fordonstyper som provats mot utsläppsgränserna i rad A i tabellen i punkt 2.2.1.1.5 i denna bilaga).(Mätning av medelutsläpp av föroreningar)".7. Följande skall föras in som tillägg 1a:"Tillägg 1aTyp I-prov (för fordonstyper som provats mot utsläppsgränserna i rad B i tabellen i punkt 2.2.1.1.5 i denna bilaga).(Mätning av medelutsläpp av föroreningar)1. INLEDNINGFörfarandet för typ I-prov fastställs i punkt 2.2.1.1 i bilaga II.1.1 Motorcykeln eller motortrehjulingen skall placeras på en dynamometerbänk utrustad med broms och svänghjul. Ett prov som består av sex grundläggande körcykler i stadstrafik, vilka varar totalt 1170 sekunder för klass I motorcyklar eller ett prov som består av sex grundläggande körcykler i stadstrafik och en i landsvägstrafik, vilka varar totalt 1570 sekunder för klass II motorcyklar genomförs utan avbrott.Avgaserna skall under provningen spädas ut med luft så att blandningens flödesvolym förblir konstant. Under hela provningen skall prover av blandningen oavbrutet överföras till en eller flera säckar så att koncentrationerna (genomsnittliga provvärden) av kolmonoxid, oförbrända kolväten och kväveoxider kan bestämmas i följd.2. KÖRCYKEL I DYNAMOMETERBÄNK2.1 Beskrivning av körcykelnKörcyklerna i dynamometerbänken framgår av deltillägg 1.2.2 Allmänna förutsättningar för genomförandet av körcykelnFörberedande testcykler skall vid behov utföras för att bestämma bästa sättet att använda gasreglaget och bromsarna för att uppnå en testcykel som liknar den teoretiska testcykeln inom de föreskrivna gränserna.2.3 Användning av växellådan2.3.1 Användning av växellådan skall bestämmas enligt följande:2.3.1.1 Vid konstant fart skall motorns hastighet så långt som möjligt hållas mellan 50 % och 90 % av maximihastigheten. Om denna hastighet kan uppnås med hjälp av fler än en växel skall motorn provas på den högsta växeln.2.3.1.2 Då det gäller körcykeln i stadstrafik skall motorn under acceleration provas med den växel som tillåter störst acceleration. Nästa högre växel skall läggas i senast då motorns varvtal har nått 110 % av det varvtal vid vilket den beräknade maximieffekten uppnås. Om en motorcykel eller motortrehjuling uppnår en hastighet på 20 km/h i lägsta växel eller 35 km/h i den andra, skall den nästa högre växel läggas i vid dessa hastigheter.I dessa fall är inga andra byten till högre växel tillåtna. Om växeln byts vid fasta hastigheter för motorcyklar eller motortrehjulingar under accelerationsperioden, skall den därpå följande konstanthastighetsfasen genomföras med den växel som är i då motorcykeln eller motortrehjulingen börjar konstanthastighetsfasen, oberoende av motorns varvtal.2.3.1.3 Under retardationen skall nästa lägre växel läggas i, innan motorn når egentlig tomgångshastighet eller när motorns varvtal har sjunkit till 30 % av det varvtal vid vilket den beräknade maximieffekten uppnås, beroende på vilket som inträffar först. Den lägsta växeln får inte läggas i under retardationen.2.3.2 Motorcyklar eller motortrehjulingar utrustade med automatisk växellåda skall provas på den högsta växeln (drive). Gasreglaget skall användas så att man erhåller en så jämn acceleration som möjligt, genom att de olika växlarna läggs i i normal följd. Toleransvärdena i punkt 2.4 gäller.2.3.3 För genomförande av körcykeln i landsvägstrafik skall växellådan användas enligt tillverkarens rekommendationer.De moment för byte av växel som anges i tillägg 1 till denna bilaga gäller inte. Accelerationen måste fortsätta under hela den period som illustreras av den raka linje som binder samman varje tomgångsperiod med början på nästa period med jämn hastighet. Toleranserna i punkt 2.4 gäller.2.4 Toleranser2.4.1 Den teoretiska hastigheten skall ha en tolerans på ± 2 km/h under alla faser. Hastighetstoleranser större än dem som föreskrivs skall tillåtas under fasbyten, förutsatt att toleranserna aldrig överskrids under längre tid än 0,5 sekunder, hela tiden enligt bestämmelserna i punkterna 6.5.2 och 6.6.3.2.4.2 En tolerans på ± 0,5 sekunder över eller under den teoretiska tiden skall tillåtas.2.4.3 Hastighets- och tidstoleranserna skall kombineras såsom avses i deltillägg 1.2.4.4 Den tillryggalagda sträckan skall mätas med en tolerans av ± 2 %.3. MOTORCYKEL ELLER MOTORTREHJULING OCH BRÄNSLE3.1 Provad motorcykel eller motortrehjuling3.1.1 Motorcykeln eller motortrehjulingen skall vara i gott mekaniskt skick. Den bör vara inkörd och körd minst 1000 km före provningen. Laboratoriet får bestämma om en motorcykel eller motortrehjuling som har körts mindre än 1000 km före provningen kan godkännas.3.1.2 Avgassystemet får inte ha läckor som kan minska mängden av de uppsamlade avgaserna, vilken skall vara densamma som den mängd gaser som motorn avger.3.1.3 Tätheten hos inloppssystemet kan kontrolleras för att säkerställa att förgasningen inte påverkas av oavsiktligt luftintag.3.1.4 Motorcykelns eller motortrehjulingens motorinställningar skall vara de som föreskrivs av tillverkaren.3.1.5 Laboratoriet skall bekräfta att motorcykelns eller motortrehjulingens effekt motsvarar den som uppges av tillverkaren, att fordonet kan användas för normal körning, samt i synnerhet att den kan startas både kall och varm.3.2 BränsleDet bränsle som används under provet måste vara referensbränslet i bilaga IV. Om motorn smörjs med en blandning måste den olja som tillsätts till referensbränslet i fråga om kvalitet och kvantitet stämma överens med tillverkarens rekommendationer.4. PROVUTRUSTNING4.1 DynamometerDynamometerns huvudegenskaper skall vara följande:Kontakten mellan rullen och varje drivhjul:- Rullens diameter >= 400 mm.- Ekvationen för kraftabsorptionskurvan: det skall vara möjligt att på bänken, från begynnelsehastigheten på 12 km/h, reproducera, med en tolerans på ± 15 %, den effekt som motorn avger då motorcykeln eller motortrehjulingen färdas längs en plan väg med vindhastigheten praktiskt taget noll. Antingen skall den effekt som absorberas av bromsarna och bänkens inre friktion beräknas enligt bestämmelserna i punkt 11 av deltillägg 4 till tillägg 1 eller skall den effekt som absorberas av bromsarna och bänkens inre friktion vara- K V3 ± 5 % av Pv50- Ytterligare svängmassor: 10 kg och 10 kg(1).4.1.1 Den faktiskt tillryggalagda sträckan skall mätas med varvmätare som drivs av samma rulle som bromsen och svänghjulen.4.2 Utrustning för provtagning av gaserna och mätning av deras volym4.2.1 Deltilläggen 2 och 3 till tillägg 1 innehåller ett diagram som visar principerna för uppsamling, utspädning, provtagning och volymmätning av avgaserna under provningen.4.2.2 Följande punkter beskriver provutrustningens delar (vid varje del anges den förkortning som används i ritningarna i deltilläggen 2 och 3 till tillägg 1). Den myndighet som utför provningen kan tillåta användning av annan utrustning, förutsatt att den ger motsvarande resultat:4.2.2.1 En anordning för uppsamling av alla avgaser som uppstår under provningen; det är i allmänhet fråga om en öppen anordning som upprätthåller lufttrycket vid fordonets avgasrör. Ett stängt system kan dock användas, förutsatt att bestämmelserna för mottryck följs (± 1,25 kPa). Gaserna måste samlas upp på så sätt att det inte förekommer sådan kondensation som kan ha en betydande inverkan på avgaserna vid provtemperaturen.4.2.2.2 Ett rör (Tu) som binder samman avgasuppsamlingssystemet och avgasprovsystemet. Detta rör och gasuppsamlingssystemet skall vara av rostfritt stål, eller av ett annat material som inte påverkar sammansättningen av de uppsamlade gaserna och som motstår deras temperatur.4.2.2.3 En värmeväxlare (Sc) som kan begränsa variationen på de utspädda gasernas temperatur vid pumpens intag till inom ± 5 °C under provningen. Värmeväxlaren måste vara utrustad med ett uppvärmningssystem som kan värma upp gaserna till dess drifttemperatur (± 5 °C) innan provningen börjar.4.2.2.4 En överföringspump (P1) för uppsugning av de utspädda gaserna, vilken drivs av en motor som kan fungera på olika strängt bibehållna konstanta hastigheter. Pumpen måste garantera ett jämnt flöde av en tillräcklig volym för att försäkra att alla avgaser sugs in. En anordning som använder ett venturirör för kritiskt flöde kan också användas.4.2.2.5 En anordning som ständigt kan mäta temperaturen på de utspädda gaserna som går in i pumpen.4.2.2.6 En sond (S3) fäst utanpå gasuppsamlingsanordningen som ständigt kan samla upp prover av utspädningsluften med en pump, ett filter och en flödesmätare under provningen.4.2.2.7 En sond (S2) placerad före överföringspumpen och riktad mot flödet av utspädda gaser vilken samlar upp gasblandningen med en konstant flödeshastighet och med eventuell användning av ett filter, en flödesmätare och en pump. Gasernas lägsta genomströmningshastighet i de två system som beskrivs ovan måste vara lägst 150 l/h.4.2.2.8 Två filter (F2 och F3) placerade efter sonderna S2 och S3, avsedda att filtrera bort de stoftpartiklar som finns i flödet som samlas i säckarna. Största noggrannhet skall iakttas för att säkerställa att de inte påverkar koncentrationen av gasformiga ämnen i proven.4.2.2.9 Två pumpar (P2 och P3) för att ta prov ur sonderna S2 respektive S3 och för att fylla säckarna Sa och Sb.4.2.2.10 Två manuellt justerbara ventiler (V2 och V3) monterade i serie med pumparna P2 respektive P3 för att reglera provflödet in i säckarna.4.2.2.11 Två rotametrar (R2 och R3) monterade i serie i linjerna sond, filter, pump, ventil, säck (S2, F2, P2, V2, Sa respektive S3, F3, P3, V3, Sb), så att flödet kan kontrolleras visuellt hela tiden.4.2.2.12 Täta provsäckar för uppsamling av utspädningsluften och blandningen av utspädda gaser, som har tillräcklig kapacitet för att inte störa den normala provflödet. Dessa provsäckar skall ha automatiska förseglingsanordningar på sidan, som kan stängas snabbt och lufttätt, antingen på provtagnings- eller analysanordningen i slutet av provningen.4.2.2.13 Två manometrar för mätning av differentialtryck (g1 och g2) som monteratsg1: före pumpen P1 för mätning av tryckskillnaden mellan avgas/luft-blandningen och luften,g2: före och efter pumpen P1 för mätning av tryckökningen förorsakad av gasströmningen.4.2.2.14 En varvräknare för registrering av varvtalet hos den roterande överföringspumpen P1.4.2.2.15 Trevägsventiler i de ovan beskrivna omloppen för att rikta flödet antingen ut i luften eller in i de båda säckarna under provningen. Snabbventiler skall användas. De skall tillverkas av material som inte påverkar gasernas sammansättning. De skall också ha ett utloppstvärsnitt och en form som minimerar strömningsförlusten så långt det är tekniskt möjligt.4.3 Analysutrustning4.3.1 Mätning av kolvätekoncentrationen4.3.1.1 En flamjonisationsmätare skall användas för mätning av koncentrationen av oförbrända kolväten i de prov som samlats i säckarna Sa och Sb under provningen.4.3.2 Mätning av koncentrationerna av CO och CO24.3.2.1 En icke-dispersiv infraröd absorptionsmätare skall användas för att mäta koncentrationerna av kolmonoxid CO och koldioxid CO2 i de prov som samlats i säckarna Sa och Sb under provningen.4.3.3 Mätning av koncentrationen av kväveoxider4.3.3.1 Koncentrationerna av kväveoxider (NOx) i de prov som samlats i säckarna Sa och Sb under provningen skall mätas med kemiluminescensmetoden.4.4 Instrumentens och mätningarnas noggrannhet4.4.1 Eftersom bromsen kalibreras i en särskild provning är det inte nödvändigt att uppge dynamometerns noggrannhet. De roterande massornas totala svängmassa, medräknat svängmassan hos rullarna och bromsens roterande del (se punkt 5.2), skall anges med noggrannheten ± 2 %.4.4.2 Motorcykelns eller motortrehjulingens hastighet skall mätas med rotationshastigheten hos de rullar som är kopplade till bromsen och svänghjulen. Den skall vara mätbar med noggrannheten ± 2 km/h från 0 till 10 km/h och med noggrannheten ± 1 km/h för hastigheter över 10 km/h.4.4.3 Den temperatur som avses i punkt 4.2.2.5. måste kunna mätas med noggrannheten ± 1 oC. Den temperatur som avses i punkt 6.1.1. måste kunna mätas med noggrannheten ± 2°C.4.4.4 Lufttrycket skall vara mätbart med noggrannheten ± 0,133 kPa.4.4.5 Tryckminskningen i blandningen av utspädda gaser som kommer in i pump P1 (se punkt 4.2.2.13) jämförd med lufttrycket skall vara mätbar med noggrannheten ± 0,4 kPa. Tryckskillnaden mellan de utspädda gaser som kommer in i avsnitten före och efter pumpen P1 (se punkt 4.2.2.13) skall vara mätbar med noggrannheten ± 0,4 kPa.4.4.6 Den volym som överförs vid varje fullständigt rotationsvarv hos pumpen P1 och överföringsvärdet vid lägsta möjliga pumphastighet, mätt med varvräknaren, skall göra det möjligt att bestämma den sammanlagda volymen av luft/gasblandningen som överförts av pumpen P1 under provningen med noggrannheten ± 2 %.4.4.7 Oberoende av den noggrannhet med vilken standardgaserna bestäms, skall analysanordningarnas mätområde stå i relation till den noggrannhet som krävs för mätning av de olika föroreningshalterna med noggrannheten ± 3 %.Flamjonisationsmätaren, som mäter kolvätekoncentrationen, skall kunna nå 90 % av de fulla värdena på mindre än 1 sekund.4.4.8 Sammansättningen av standard- (kalibrerings-)gaserna får inte avvika mer än ± 2 % från referensvärdet för varje gas. Utspädningsämnet skall vara kväve.5. FÖRBEREDELSER FÖR PROV5.1 Provning på väg5.1.1 VägegenskaperDen väg där provningen äger rum skall vara plan, icke kuperad, rak och ha en jämn beläggning. Vägbanan skall vara torr och fri från hinder och inte ha vindskydd som kan hindra mätningen av vägmotståndet. Lutningen mellan två godtyckligt valda punkter med minst 2 m mellanrum får inte var mer än 0,5 %.5.1.2 Vindförhållanden vid vägprovetUppgiftsinsamlingen skall ske under stabila vindförhållanden. Vindens hastighet och riktning skall mätas kontinuerligt eller med lämpliga mellanrum på en plats där vindstyrkan under frihjulsprovningen är representativ.Vindförhållandena skall ligga inom följande gränser:- högsta vindhastighet: 3 m/s.- högsta vindhastighet i byarna: 5 m/s.- genomsnittlig vindhastighet, parallellt: 3 m/s.- genomsnittlig vindhastighet, vinkelrätt: 2 m/s.- högsta relativ fuktighet: 95 %- lufttemperatur: 278 K-308 KDe normala omgivande förhållandena skall vara följande:- lufttryck, p0: 100 kPa- temperatur, T0: 293 K- relativ lufttäthet d0: 0,9197- vindhastighet: ingen vind- luftvolym, ρ0: 1,189 kg/m3När motorcykeln provas får lufttätheten beräknad enligt nedanstående formel inte avvika mer än 7,5 % från lufttätheten under normala förhållanden.Den relativa lufttätheten, dT, beräknas med följande formel:>Hänvisning till >därdT= relativ lufttäthet under provningenpT= omgivande tryck under provningen, i kilopascalTT= absolut temperatur under provningen, i Kelvin5.1.3 ReferenshastighetReferenshastigheten eller hastigheterna fastställs under testcykeln.5.1.4 Specificerad hastighetDen specificerade hastigheten, v, krävs för att förbereda vägmotståndskurvan. För att bestämma vägmotståndet som en funktion av motorcykelns hastighet nära referenshastigheten v0, skall vägmotståndet mätas vid minst fyra specificerade hastigheter, inkl. referenshastigheten/hastigheterna. Den specificerade hastighetens variation (intervallet mellan högsta och lägsta hastighet) skall utöka båda sidor av referenshastigheten eller referenshastighetsområdet, om det finns mer än en referenshastighet, med minst Δv enligt definitionen i 5.1.6. Avståndet mellan de specificerade hastigheterna, inkl. referenshastigheten/hastigheterna, får inte vara större än 20 km/h och intervallet mellan de specificerade hastigheterna bör vara detsamma. Med hjälp av vägmotståndskurvan kan man beräkna vägmotståndet vid referenshastigheten/hastigheterna.5.1.5 Starthastighet på frihjulStarthastigheten på frihjul skall vara mer än 5 km/h högre än den högsta starthastighet vid vilken mätningen av frihjulstid börjar, eftersom det behövs tillräckligt med tid t.ex. för att bestämma både motorcykelns och förarens position och för att strypa den överförda motorkraften innan hastigheten minskas till v1, den hastighet vid vilken mätningen av frihjulstiden påbörjas.5.1.6 Frihjulshastighet då mätningen påbörjas och avslutasFör att garantera noggrannhet i mätningen av frihjulstiden Δt, frihjuslintervallet 2Δv, starthstigheten v1, and och sluthastigheten v2, i km/h, skall följande krav uppfyllas:>Hänvisning till >>Hänvisning till >Δv = 5m/h för 60 km/hΔv =5m/h för 60 km/h5.1.7 Förberedelse av provmotorcykeln5.1.7.1 Motorcykelns samtliga delar skall överensstämma med tillverkningsserierna. Om motorcykeln skiljer sig från tillverkningsserierna skall en fullständig beskrivning lämnas i provningsrapporten.5.1.7.2 Motor, kraftöverföring och motorcykel skall vara inkörda i enlighet med tillverkarens rekommendationer.5.1.7.3 Motorcykeln skall anpassas efter tillverkarens krav, t.ex. oljans viskositet, ringtryck. Om motorcykeln avviker från tillverkningsserierna skall en fullständig beskrivning lämnas i provningsrapporten.5.1.7.4 Motorcykelns massa i körklart skick skall vara såsom definieras i punkt 1.2. i denna bilaga.5.1.7.5 Den totala provningsmassan för förare och instrument skall mätas innan provningen börjar.5.1.7.6 Lasten skall fördelas på hjulen enligt tillverkarens rekommendationer.5.1.7.7 När mätinstrumenten monteras på provmotorcykeln är det viktigt att se till att effekterna av lastens fördelning på hjulen minimeras. När hastighetssensorn monteras på utsidan av motorcykeln måste man se till att den ytterligare aerodynamiska förlusten minimeras.5.1.8 Förare och körställning5.1.8.1 Föraren skall vara klädd i en hel dräkt eller motsvarande i lämplig storlek. Han skall dessutom bära hjälm, skyddsglasögon, stövlar och handskar.5.1.8.2 Föraren enligt villkoren i 5.1.8.1. skall ha en massa på 75 kg (± 5 kg) och vara 1,75 m (± 0,05 m) lång.5.1.8.3 Föraren skall sitta på motorcykelns sits med fötterna på fotstöden och armarna normalt utsträckta. Körställningen måste tillåta att föraren hela tiden har full kontroll över motorcykeln under frihjulsprovningen.Körställningen skall vara densamma under hela mätningen.5.1.9 Mätning av frihjulstiden5.1.9.1 Efter varmkörning accelereras motorcykeln till starthastigheten för frihjulskörningen, där frihjulsåkningen skall börja.5.1.9.2 Eftersom det kan vara farligt och svårt ur konstruktionssynpunkt att lägga växeln i friläge, får frihjulsåkningen ske med endast kopplingen urkopplad. Dessutom skall en annan motorcykel användas för att ge dragkraft då motorcyklarna saknar möjlighet att koppla bort motorkraften under frihjulsåkningen. När frihjulsprovet reproduceras i en dynamometerbänk gäller samma villkor för transmission och koppling som vid vägprovet.5.1.9.3 Motorcykelns styrning skall ändras så lite som möjligt och bromsarna skall inte användas förrän mätningen av frihjulsåkningen avslutats.5.1.9.4 Frihjulstiden Δtai som motsvarar den specificerade hastigheten vj skall mätas som den tid som förflutit från motorcykelns hastighet vj+Δv till vj-Δv.5.1.9.5 Förfarandet från 5.1.9.1. till 5.1.9.4 skall upprepas i motsatt riktning för att mäta frihjulstiden Δtbi.5.1.9.6 Genomsnittet av ΔTi av de båda frihjulstiderna Δtai och Δtbi skall beräknas med följande ekvation:>Hänvisning till >5.1.9.7 Minst fyra provningar skall utföras och den genomsnittliga frihjulstiden ΔTj beräknas med följande ekvation:>Hänvisning till >Prov skall genomföras tills den statistiska noggrannheten P är lika med eller mindre än 3 % (P <= 3). Den statistiska noggrannheten, P, uttryckt i procent beräknas genom>Hänvisning till >därt= koefficienten i tabell 1s= standardavvikelsen som följer av formeln>Hänvisning till >n= antalet provningarTabell 1 Koefficient för den statistiska noggrannheten>Plats för tabell>5.1.9.8 Då proven upprepas är det viktigt att börja frihjulsåkningen efter samma varmkörningsvillkor och med samma starthastighet för frihjulsåkningen.5.1.9.9 Mätningen av frihjulsåkningen för multipla specificerade hastigheter kan göras med en oavbruten friåkning. I så fall skall frihjulsåkningen hela tiden upprepas från samma starthastighet.5.2 Uppgiftsbehandling5.2.1 Beräkning av vägmotståndet5.2.1.1 Vägmotståndet Fj, i Newton beräknas vid en specificerad hastighet vj på följande sätt:>Hänvisning till >därm= provmotorcykelns massa i kg då den provas inkl. förare och instrumentmr= motsvarande svängmassa för alla hjulen och motorcykeldelar som roterar med hjulen under frihjulsåkningen på vägen. mr bör mätas och beräknas på lämpligt sätt. Alternativt kan mr uppskattas till 7 % av den olastade motorcykelns massa.5.2.1.2 Vägmotståndet Fj skall korrigeras enligt 5.2.2.5.2.2 Beräkning av vägmotståndskurvanVägmotståndet, F skall beräknas enligt följande:>Hänvisning till >Ekvationen kompletteras med uppgifterna från Fj och vj som erhållits ovan genom linjär regression för att bestämma koefficienterna f0 och f2därF= vägmotståndet, inkl. det eventuella vindhastighetsmotståndet, i Newtonf0= rullningsmotståndet, i Newtonf2= koefficienten för aerodynamiskt motstånd i Newton/(km/h)2.De fastställda koefficienterna f0 and f2 skall korrigeras efter den normala omgivande förhållandena med hjälp av följande ekvationer:>Hänvisning till >>Hänvisning till >därf*0= korrigerade rullningsmotståndet under normala omgivande förhållanden, i NewtonTT= den omgivande medeltemperaturen, i Kelvinf*2= den korrigerade koefficienten för aerodynamiskt motstånd i Newton/(km/h)2.pT= det genomsnittliga atmosfäriska trycket i kilopascalK0= rullningsmotståndets temperaturkorrektionsfaktor som kan bestämmas med hjälp av empiriska data för en viss motorcykel och däcksprov eller, om uppgifterna inte finns tillgängliga, kan beräknas enligt följande: K0 = 6 × 10-3 K-1.5.2.3 Vägmotståndets målvärde för inställning av dynamometerbänkMålvärdet för vägmotståndet F*(v0) i dynamometerbänk vid referenshastigheten, (v0), i Newton skall bestämmas enligt följande:>Hänvisning till >5.3 Inställning av dynamometerbänken utifrån mätningar vid frihjulsåkning på väg5.3.1 Krav på utrustning5.3.1.1 De instrument som används för att mäta tid och hastighet skall ha den noggrannhet som anges i tabell 2, a till f.Tabell 2 Eftersträvad noggrannhet i mätningarna>Plats för tabell>Dynamometerbänkens rullar skall vara rena, torra och fria från allt som medföra att däcket slirar.5.3.2 Inställningar för svängmassan5.3.2.1 Den ekvivalenta svängmassan för dynamometerbänken skall vara den för svänghjulet ekvivalenta svängmassan, mfi, som ligger närmast motorcykelmassan, ma. Den faktiska massan erhålls genom att lägga samman framhjulets roterande massa, mrf, och den totala massan för motorcykeln, föraren och de instrument som mätts under vägprovet. Alternativt kan den ekvivalenta svängmassan mi utläsas av tabell 3. Värdet mrf kan antingen mätas eller beräknas, i kilogram, eller också uppskattas till 3 % av m.Om den faktiska massan ma inte är lika med den för svänghjulet ekvivalenta svängmassan mi för att göra målvärdet för rullningsmotståndet F* lika med det rullningsmotstånd FE som ställs in på dynamometerbänken, kan den korrigerade frihjulstiden ΔTE justeras enligt andelen total massa i målvärdet för frihjulstiden ΔTroad enligt följande:>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >med>Hänvisning till >och därΔTroad= målvärde för frihjulstidenΔTE= korrigerad frihjulstid vid svängmassan (mi+mr1)FE= dynamometerbänkens ekvivalenta vägmotståndmr1= ekvivalent svängmassa för bakhjulet och motorcykelns delar som roterar med hjulet under frihjulsåkningen på väg. mr1 kan mätas och beräknas, i kilogram, på lämpligt sätt. Alternativt kan mr1 uppskattas till 4 % av m.5.3.3 Före provningen skall dynamometerbänken värmas upp till den stabiliserade friktionskraften Fr.5.3.4 Ringtrycket skall justeras efter tillverkarens specifikationer eller efter det ringtryck vid vilket motorcykelns hastighet under vägprovet och motorcykelns hastighet i dynamometerbänken är lika.5.3.5 Testmotorcykeln skall värmas upp i dynamometerbänken till samma temperatur som under vägprovet.5.3.6 Inställning av dynamometerbänkenBelastningen på dynamometerbänken FE består med tanke på dess konstruktion av den totala friktionsförlusten Ff, vilken är summan av dynamometerbänkens roterande friktionsmotstånd, däckens rullningsmotstånd och friktionsmotståndet hos de roterande delarna i motorcykelns drivsystem och bromskraften hos den kraftabsorberande enheten>Hänvisning till >Målvägmotståndet F* i 5.2.3 bör reproduceras i dynamometerbänken enligt motorcykelns hastighet, dvs.>Hänvisning till >5.3.6.1 Fastställande av den totala friktionsförlustenDen totala friktionsförlusten Ff i dynamometerbänken skall mätas enligt metoden i punkterna 5.3.6.1.1 and 5.3.6.1.2.5.3.6.1.1 Motordrivning från dynamometerbänkenDenna metod gäller bara för dynamometerbänkar som kan driva en motorcykel. Motorcykeln skall drivas av dynamometerbänken i jämn fart med referenshastigheten v0 med inkopplad transmission och kopplingen urkopplad. Den totala friktionsförlusten Ff(v0) vid referenshastigheten v0 genereras genom dynamometerbänkens motstånd.5.3.6.1.2 Frihjul utan absorptionMetoden för att mäta frihjulstiden anses som frihjulsmetoden för att mäta den totala friktionsförlusten Ff.Frihjulsåkningen skall utföras i dynamometerbänken med hjälp av det förfarande som beskrivs i 5.1.9.1-5.1.9.4 där dynamometerbänkens absorption är 0 och frihjulstiden Δti som motsvarar referenshastigheten v0 skall mätas.Minst tre mätningar skall göras och den genomsnittliga frihjulstiden>Hänvisning till >skall beräknas med hjälp av formeln>Hänvisning till >Den totala friktionsförlusten Ff(v0) vid referenshastigheten v0 skall beräknas som>Hänvisning till >5.3.6.2 Beräkning av styrkan hos den kraftabsorberande enhetenKraften Fpau(v0) som absorberas av dynamometerbänken vid referenshastigheten v0 beräknas genom att subtrahera Ff(v0) från målvärdet för vägmotståndet F*(v0):>Hänvisning till >5.3.6.3 Inställning av dynamometerbänkenBeroende på typ av dynamometerbänk skall den ställas in enligt en av metoderna i punkterna 5.3.6.3.1-5.3.6.3.4.5.3.6.3.1 Dynamometerbänk med mångsidig funktionDå det handlar en dynamometerbänk med mångsidig funktion hos vilken absorptionskarakteristika fastställs genom belastningsvärden vid flera hastigheter, skall minst tre specificerade hastigheter, inkl. referenshastigheten väljas som inställningspunkter. Vid varje inställningspunkt skall dynamometerbänken ställas på värdet Fpau(vj) som erhålls i 5.3.6.2.5.3.6.3.2 Dynamometerbänk med koefficientstyrning5.3.6.3.2.1 Då det handlar om en dynamometerbänk med koefficientstyrning hos vilken absorptionskarakteristika bestäms genom givna koefficienter av en polynom funktion skall värdet Fpau(vj) vid varje specificerad hastighet beräknas på det sätt som beskrivs i punkterna 5.3.6.1 och 5.3.6.25.3.6.3.2.2 Om man antar att belastningsvärdena är>Hänvisning till >skall koefficienterna a, b och c bestämmas med en polynom regressionsmetod.5.3.6.3.2.3 Dynamometerbänken skall ställas in på de koefficienter som framgår av punkt 5.3.6.3.2.2.5.3.6.3.3 Dynamometerbänk med F* mångsidig digital inställning5.3.6.3.3.1 Då det handlar om en dynamometerbänk med F* mångsidig digital inställning där det ingår en processor i systemet matas F* in direkt och Δti, Ff och Fpau mäts automatiskt och beräknas för att i dynamometerbänken ställa in målvärdet för vägmotståndet F*=f*0+f*2v2.5.3.6.3.3.2 I det här fallet matas flera uppgifter i följd direkt in digitalt genom uppgifterna från F*j och vj, frihjulsåkningen utförs och frihjulstiden Δti mäts. Genom automatisk beräkning under den följande sekvensen med hjälp av den inbyggda processorn matas Fpau automatiskt in i minnet med hastighetsintervall på 0,1 km/h och efter det att frihjulsprovet har upprepats flera gånger fullbordas inställningen för vägmotståndet.>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >5.3.6.3.4 Dynamometerbänk med f*0, f*2 koefficient för digital inställning5.3.6.3.4.1 Då det handlar om en dynamometerbänk med f*0, f*2 koefficient för digital inställning där en CPU ingår i systemet matas målvärdet för vägmotståndet F*=f*0+f*2v2 automatiskt in i dynamometerbänken.5.3.6.3.4.2 I det här fallet matas koefficienterna f*0 och f*2 in direkt digitalt. Frihjulsåkningen utförs och frihjulstiden Δti mäts. Beräkningen görs automatiskt under den följande sekvensen av den inbyggda CPU och Fpau matas automatiskt in i minnet digitalt med hastighetsintervall på 0,06 km/h för att komplettera inställningen av vägmotståndet.>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >5.3.7 Kontroll av dynamometerbänken5.3.7.1 Omedelbart efter den första inställningen skall frihjulstiden ΔtE i dynamometerbänken vilken motsvarar referenshastigheten (v0), mätas med hjälp av samma procedur som i 5.1.9.1-5.1.9.4.Mätningen skall göras minst tre gånger och den genomsnittliga frihjulstiden ΔtE skall beräknas utifrån resultaten.5.3.7.2 Det inställda vägmotståndet vid referenshastigheten, FE(v0) på dynamometerbänken beräknas med hjälp av följande ekvation:>Hänvisning till >därFE= inställt värde för vägmotstånd i dynamometerbänkenΔtE= den genomsnittliga frihjulstiden i dynamometerbänken5.3.7.3 Inställningsfelet, ε beräknas på följande sätt:>Hänvisning till >5.3.7.4 Justera dynamometerbänken om inställningsfelet inte svarar mot följande kriterier:ε <= 2 % for v0 >= 50 km/hε <= 3 % for 30 km/h <= v0 <  50 km/hε <= 10 % for v0 <  30 km/h5.3.7.5 Proceduren i punkterna 5.3.7.1-5.3.7.3 skall upprepas tills instδllningsfelet uppfyller kriterierna.5.4 Instδllning av dynamometerbδnken med hjδlp av tabell fφr vδgmotstεndDynamometerbδnken kan stδllas in med hjδlp av tabellen fφr vδgmotstεnd i stδllet fφr det vδrde fφr vδgmotstεnd som erhεlls genom frihjulsmetoden. Med den hδr tabellmetoden stδlls dynamometerbδnken in efter referensmassan utan hδnsyn till de sδrskilda motorcykelegenskaperna.Svδnghjulets ekvivalenta svδngmassa mfi skall var den ekvivalenta svδngmassan mi som specificeras i tabell 3. Dynamometerbδnken skall stδllas in efter rullningsmotstεndet hos framhjulet "a" och den aerodynamiska dragkoefficienten "b" som specificeras i tabell 3.Tabell 3((Om fordonets maximihastighet enligt tillverkaren ligger under 130 km/h och denna hastighet inte kan uppnεs i rullbδnk med provbδnksinstδllningarna i tabell 3 i tillδgg A, mεste koefficienten justeras sε att maximihastigheten uppnεs.)) Ekvivalent svδngmassa>Plats för tabell>5.4.1 Vägmotståndet matas in i dynamometerbänken med hjälp av tabellen för vägmotståndetVägmotståndet på dynamometerbänken FE bestämmas med hjälp av följande ekvation:>Hänvisning till >därFT= vägmotståndet utifrån tabellen för vägmotstånd i NewtonA= framhjulets vägmotstånd i NewtonB= koefficienten för aerodynamiskt motstånd i Newton/(km/h)2v= specificerad hastighet i km/hMålvärdet vägmotstånd F* skall vara detsamma som det värde för vägmotstånd som erhålls med hjälp av tabellen för vägmotstånd FT, för att korrigeringen för normala omgivande förhållanden inte skall behövas.5.4.2 Den specificerade hastigheten för dynamometerbänkenVägmotståndet i dynamometerbänken skall kontrolleras vid den specificerade hastigheten v. Minst fyra specificerade hastigheter, inkl. referenshastigheten/hastigheterna bör kontrolleras. Den specificerade hastighetens variation (intervallet mellan högsta och lägsta hastighet) skall utöka båda sidor av referenshastigheten eller referenshastighetsområdet, om det finns mer än en referenshastighet, med minst Δv enligt definitionen i 5.1.6. Avståndet mellan de specificerade hastigheterna, inkl. referenshastigheten/hastigheterna, får inte vara större än 20 km/h och intervallet mellan de specificerade hastigheterna bör vara detsamma.5.4.3 Kontroll av dynamometerbänken5.4.3.1 Omedelbart efter den första inställningen skall frihjulstiden i dynamometerbänken motsvarande den specificerade hastigheten mätas. Motorcykeln bör inte placeras i dynamometerbänken då frihjulstiden mäts. När dynamometerhastigheten överstiger testcykelns maximihastighet skall mätningen av frihjulstiden börja.Mätningen skall göras minst tre gånger och den genomsnittliga frihjulstiden ΔtE skall beräknas utifrån resultaten.5.4.3.2 Det inställda vägmotståndet FE(vj) vid den specificerade hastigheten på dynamometerbänken skall beräknas med hjälp av följande ekvation:>Hänvisning till >5.4.3.3 Inställningsfelet vid den specificerade hastigheten ε skall beräknas på följande sätt:>Hänvisning till >5.4.3.4 Dynamometerbänken skall justeras om inställningsfelet inte svarar mot följande kriterier:ε <= 2 % for v >= 50 km/hε <= 3 % for 30 km/h <= v <  50 km/hε <= 10 % for v <  30 km/hProceduren i punkterna 5.4.3.1-5.4.3.3 skall upprepas tills instδllningsfelet uppfyller kriterierna.5.5 Fφrutsδttningar fφr provningen5.5.1 Fφre provningen mεste motorcykeln eller motortrehjulingen fφrvaras i ett rum dδr temperaturen ligger relativt konstant mellan 20 °C och 30 °C. Detta mεste fortsδtta tills temperaturen pε motoroljan och eventuell kylvδtska ligger inom ± 2 K av rumstemperaturen.5.5.2 Trycket i dδcken skall vara det som tillverkaren uppger fφr utfφrande av det fφrberedande vδgtestet fφr bromsjustering. Om rullarnas diameter δr mindre δn 500 mm skall trycket i dδcken dock φkas med 30-50 %.5.5.3 Massan pε drivhjulet skall vara densamma som dε motorcykeln eller motortrehjulingen anvδnds under normala kφrfφrhεllanden med en fφrare som vδger 75 kg.5.6 Kalibrering av analysutrustning5.6.1 Kalibrering av analysatorerEn gasmδngd med det tryck som uppges motsvara utrustningens rδtta funktion skall sprutas in i instrumenten med flφdesmδtare och utstrφmningsmδtare fδst vid varje flaska. Apparaten skall justeras fφr att som stabiliserat vδrde ange det vδrde som visas pε standardgasflaskan. Mδtinstrumenten skall stδllas in sε att de som referensvδrde visar det vδrde som visas pε standardgasflaskan. Med inledning frεn den instδllning som fεs med maximivδrdeflaskan skall kurvan fφr mδtningsavvikelser dras som en funktion av innehεllet av de olika standardgasflaskorna. Fφr den normala kalibrering av flamjonisationsmδtarna, som bφr gφras minst en gεng i mεnaden, skall blandningar av kvδve med CO respektive CO2 mδtas vid de berδknade koncentrationerna pε 10 %, 40 %, 60 %, 85 % och 90 % av hela mδtskalan. Fφr kalibrering av kemiluminiscenten NOx skall analysblandningar av dikvδveoxid (N2O) utspδdd med kvδve med berδknade koncentrationen av 50 % och 90 % av hela mδtskalan anvδndas. Fφr provkalibrering som skall utfφras fφre varje provserie δr det nφdvδndigt att, fφr alla tre analystyper, anvδnda blandningar som innehεller de ifrεgavarande gaserna till en koncentration motsvarande 80 % av hela mδtskalan. En utspδdningsanordning kan anvδndas fφr att bringa standardgasen till en koncentration pε 100 % av den koncentrationsnivε som krδvs.6. FΦRFARINGSSΔTT FΦR BΔNKPROVNING6.1 Sδrskilda villkor fφr genomfφrandet av kφrcykeln6.1.1 Temperaturen i testcellen dδr dynamometerbδnken finns skall vara mellan 20 °C och 30 °C under hela provningen och ligga sε nδra som mφjligt temperaturen pε den plats dδr motorcykeln eller motortrehjulingen stδlldes i ordning.6.1.2 Motorcykeln eller motortrehjulingen skall vara i mer eller mindre horisontalt lδge under provningen fφr att undvika onormal distribution av brδnslet.6.1.3 Under hela provningen skall en kylluftsflδkt med variabel hastighet vara placerad framfφr motorcykeln fφr att den kalluften skall ledas till motorcykeln pε ett sδtt som simulerar verkliga driftfφrhεllanden. Flδkthastigheten skall vara sεdan inom kφromrεdet 10-50 km/tim att den linjδra lufthastigheten vid blεsutloppet hεller sig inom cirka 5 km/tim av den motsvarande rullhastigheten. Vid kφromrεdet φver 50 km/h skall den linjδra lufthastigheten ligga inom cirka 10 %. Vid rullhastighet under 10 km/h kan lufthastigheten vara noll.Den ovannδmnda lufthastigheten skall bestδmmas som ett medelvδrde av nio mδtpunkter som δr placerade i mitten av varje rektangel som delar hela blεsutloppet i nio omrεden (och delar bεde de horisontella och de vertikala sidorna av blεsutloppet i tre lika stora delar). Varje vδrde vid dessa nio punkter skall ligga inom 10 % av deras eget genomsnittsvδrde.Blεsutloppet skall ha en tvδrsnittsarea pε minst 0,4 m2 och blεsutloppets botten skall befinna sig 5-20 cm ovanfφr golvytan. Blεsutloppet skall vara vinkelrδtt mot motorcykelns lδngdaxel, 30-45 cm framfφr dess framhjul. Den utrustning som anvδnds fφr att mδta den linjδra lufthastigheten skall placeras 0-20 cm frεn luftutslδppet.6.1.4 Under provningen skall hastigheten plottas mot tiden fφr att kontrollera att provserierna har genomfφrts rδtt.6.1.5 Temperaturen pε kylvattnet och vevhusoljan skall registreras.6.2 Start av motorn6.2.1 Efter att de fφrberedande uppsamlings-, utspδdnings-, analys- och motεtgδrderna har utfφrts (se punkt 7.1), skall motorn startas med fφr detta δndamεl avsedda anordningar, sεsom choke, startreglage osv. enligt tillverkarens instruktioner.6.2.2 Den fφrsta testcykeln skall bφrja nδr provtagning och mδtning av pumpens varvtal bφrjar.6.3 Anvδndning av manuell chokeChoken mεste stδngas av sε snart som mφjligt och i princip fφre accelerationen frεn 0 till 50 km/h. Om detta inte δr mφjligt mεste det anges nδr choken kan stδngas av. Choken skall stδllas in enligt tillverkarens instruktioner.6.4 Tomgεng6.4.1 Manuell vδxellεda6.4.1.1 Under tomgεngsmomenten skall kopplingspedalen vara uppslδppt och vδxeln i frilδge.6.4.1.2 Fφr att mφjliggφra att accelerationerna utfφrs som avsett skall fordonets fφrsta vδxel lδggas i, med kopplingen i frilδge, fem sekunder fφre bφrjan av accelerationen efter den ifrεgavarande tomgεngsperioden.6.4.1.3 Det fφrsta tomgεngsavsnittet i bφrjan av testcykeln skall bestε av sex sekunder tomgεng med vδxeln i neutrallδge med kopplingen inkopplad, och fem sekunder i fφrsta vδxeln med kopplingen frεnkopplad.6.4.1.4 Fφr tomgεngsavsnitten i varje testcykel skall de motsvarande tiderna vara 16 sekunder i neutrallδge och fem sekunder i fφrsta vδxeln med kopplingen frεnkopplad.6.4.1.5 Det sista tomgεngsavsnittet under testcykeln skall bestε av sju sekunder i neutrallδge med kopplingen inkopplad.6.4.2 Halvautomatiska vδxellεdorTillverkarens anvisningar fφr stadskφrning eller om sεdana inte finns skall de som gδller fφr manuella vδxellεdor fφljas.6.4.3 Automatiska vδxellεdorVδxelvδljaren fεr inte manφvreras nεgon gεng under provet om inte tillverkaren anger nεgot annat. I det senare fallet gδller bestδmmelserna fφr manuell vδxellεda.6.5 Acceleration6.5.1 Accelerationerna skall utfφras sε att accelerationshastigheten fφrblir sε jδmn som mφjligt under provningen.6.5.2 Ifall motorcykelns eller motortrehjulingens accelerationskapacitet inte δr tillrδcklig fφr utfφrande av accelerationsserierna inom de fφreskrivna toleransgrδnserna, skall motorcykeln eller motortrehjulingen kφras med full gas tills den hastighet som faststδllts fφr serien har uppnεtts. Testcykeln kan dδrefter fortsδtta normalt.6.6 Retardation6.6.1 All retardation skall genomfφras genom att gasspjδllet fullstδndigt stδngs av, med kopplingen fortsδttningsvis inkopplad. Motorn skall kopplas ifrεn manuellt vid en hastighet pε 10 km/h.6.6.2 Om retardationsperioden δr lδngre δn den fφreskrivna skall fordonets bromsar anvδndas fφr att fφlja testcykeln.6.6.3 Om retardationsperioden δr kortare δn den fφreskrivna skall den teoretiska testcykeln εterstδllas med konstant gεng eller tomgεng som φvergεr i den fφljande konstanta gεngen eller tomgεngsperioden. I detta fall gδller inte punkt 2.4.3.6.6.4 I slutet av den andra retardationsperioden (motorcykeln eller motortrehjulingen stannas pε rullarna) skall vδxeln stδllas i neutrallδge med kopplingen inkopplad.6.7 Konstant hastighet6.7.1 Att pumpa eller slδppa upp gaspedalen skall undvikas vid φvergεng frεn acceleration till efterfφljande moment med konstant hastighet.6.7.2 Moment med konstant hastighet genomfφrs med gaspedalen i samma lδge.7. PROCEDUR FΦR PROVTAGNING, ANALYS OCH MΔTNING AV UTSLΔPPSVOLYMEN7.1 Εtgδrder som skall vidtas innan motorcykeln eller motortrehjulingen startas7.1.1 Sδckarna fφr provinsamling Sa och Sb, tφms och fφrseglas.7.1.2 Φverfφringspumpen P1 startas utan att varvrδknaren sδtts i gεng.7.1.3 Provtagningspumparna P2 och P3 skall sδttas igεng med ventilerna sε instδllda att de gaser som bildas slδpps ut i luften. Strφmningen genom ventilerna V2 och V3 skall regleras.7.1.4 Instrumenten fφr att mδta temperaturen T och trycket g1 och g2 aktiveras.7.1.5 Varvrδknaren CT och rullarnas varvrδknare skall stδllas pε noll.7.2 Provtagning och volymmδtning7.2.1 Momenten i 7.2.2-7.2.5 skall utfφras samtidigt.7.2.2 Ventilerna stδlls sε att de samlar in de prover som tidigare slδppts ut i luften, hela tiden med sonderna S2 och S3 i sδckarna Sa och Sb.7.2.3 Det φgonblick dε provningen bφrjar skall anges i de analoga diagram vilka registrerar resultaten frεn temperaturmδtningen T och differentialtrycksmδtningarna g1 och g2.7.2.4 Den mδtare som registrerar det totala antalet varv i pump P1 skall startas.7.2.5 Den utrustning som avses i punkt 6.1.3 och som riktar en luftstrφm mot motorcykeln eller motortrehjulingen skall startas.7.3 Provtagning och volymmδtning avslutas7.3.1 Vid slutet av testcykeln skall de moment som beskrivs i punkterna 7.3.2-7.3.5 utfφras samtidigt.7.3.2 Ventilerna stδlls in fφr att sluta sδckarna Sa och Sb och i luften slδppa ut de prover som sugits in av pumparna P2 och P3 genom sonderna S2 och S3.7.3.3 Tidpunkten fφr provningens slut skall anges i den analoga kurva som hδnvisas till i punkt 7.2.3.7.3.4 Varvrδknaren till pump P1 stδngs av.7.3.5 Den utrustning som avses i punkt 6.1.3 och som riktar en luftstrφm mot motorcykeln eller motortrehjulingen stδngs av.7.4 Analys7.4.1 De avgasutslδpp som samlats upp i sδcken skall analyseras sε snart som mφjligt, dock senast 20 minuter efter det att provningen avslutats.7.4.2 Innan ett prov analyseras, skall det intervall av analysutrustningen som skall anvδndas fφr varje fφrorening nollstδllas med en lδmplig spanngas.7.4.3 Analysutrustningen skall dδrefter justeras efter kalibreringskurvorna med hjδlp av en spanngas med en nominell koncentration av 70-100 % av intervallet.7.2.4 Nollstδllningen av analysutrustningen skall dδrefter kontrolleras pε nytt. Om mδtvδrdet avviker mer δn 2 % frεn det intervall som anges i punkt 7.4.2, skall proceduren upprepas.7.4.5 Proven skall dδrefter analyseras.7.4.6 Efter analysen skall noll- och spδnnpunkterna kontrolleras med hjδlp av samma gaser. Om det nya resultatet avviker hφgst 2 % frεn det som avses i 7.4.3, anses analysen godtagbar.7.4.7 Vid varje punkt i detta avsnitt skall de olika gasernas flφde och tryck vara samma som anvδnds vid kalibreringen av analysutrustningen.7.4.8 Koncentrationen av varje fφrorening i gaserna skall mδtas och avlδsas nδr mδtutrustningen stabiliserats.7.5 Mδtning av den tillryggalagda strδckanDen i verkligheten tillryggalagda strδckan S, uttryckt i km, erhεlls genom att multiplicera det totala antalet varv som kan avlδsas pε varvrδknaren med rullens storlek (se punkt 4.1.1).8. BESTΔMNING AV MΔNGDEN UTSLΔPPTA GASFORMIGA FΦRORENINGAR8.1 Massan av kolmonoxid som slδpps ut under provningen skall bestδmmas enligt formeln:>Hänvisning till >där8.1.1 COM är massan av kolmonoxid som släppts ut under provningen uttryckt i g/km.8.1.2 S är sträckan enligt punkt 7.5 ovan.8.1.3 dCO är kolmonoxidens täthet vid temperaturen 0 °C och trycket 101,33 kPa (= 1,250 kg/m3).8.1.4 COc är volymkoncentrationen av kolmonoxid i de utspädda gaserna, uttryckt i miljondelar och korrigerad så att föroreningen i utspädningsluften beaktas:>Hänvisning till >där8.1.4.1 COe är koncentrationen av kolmonoxid, mätt i ppm provet av utspädda gaser uppsamlat i säck Sb.8.1.4.2 COd är koncentrationen av kolmonoxid, mätt i ppm provet av utspädningsluft uppsamlat i säck Sa.8.1.4.3 DF är koefficienten enligt punkt 8.4 nedan.8.1.5 V är den totala volymen, uttryckt i m3/provning, av de utspädda gaserna vid referenstemperaturen 0 °C (273 °K) och referenstrycket 101,33 kPa>Hänvisning till >där8.1.5.1 Vo är den gasvolym som överförts av pump P1 under ett varv uttryckt i m3/varv. Denna volym är en funktion av differentialtrycken mellan själva pumpens intag och utsläpp.8.1.5.2 N är antalet varv som pump P1 gör under de fyra provserierna.8.1.5.3 Pa är det atmosfäriska trycket uttryckt i kPa.8.1.5.4 Pi är medelvärdet, uttryckt i kPa, av tryckfallet i intagsdelen i pump P1 under de fyra cyklerna.8.1.5.5 Tp är temperaturen under de fyra cyklerna på de utspädda gaser som mäts i intaget på pump P1 under de fyra cyklerna.8.2 Massan oförbrända kolväten som motorcykelns eller motortrehjulingens avgassystem släpper ut under provningen skall beräknas med hjälp av formeln:>Hänvisning till >där8.2.1 HCM är massan av kolväten som släpps ut under provningen uttryckt i g/km.8.2.2 S är sträckan enligt punkt 7.5 ovan.8.2.3 dHC är tätheten av kolväten vid temperaturen 0 °C och trycket 101,33 kPa för ett medelvärde på kol/väteförhållandet av 1:1,85, (0,619 kg/m3).8.2.4 HCc är koncentrationen av de utspädda gaserna uttryckt i ppm av kolekvivalenten (t.ex. propankoncentrationen multiplicerad med 3) och korrigerad så att utspädningsluften beaktas:>Hänvisning till >där8.2.4.1 HCe är koncentrationen av kolväten, uttryckt i ppm av kolekvivalenten, i provet av utspädda gaser som samlats upp i säck Sb.8.2.4.2 HCd är koncentrationen på kolväten, uttryckt i miljondelar av kolekvivalenten, i provet av utspädningsluft som samlats upp i säck Sa.8.2.4.3 DF är koefficienten enligt punkt 8.4 nedan.8.2.5 V är den totala volymen (se punkt 8.1.5).8.3 Massan kväveoxider som släpps ut genom motorcykelns eller motortrehjulingens avgassystem under provningen skall beräknas enligt formeln:>Hänvisning till >där8.3.1 NOxM är massan kväveoxider som släpps ut under provningen uttryckt i g/km.8.3.2 S är sträckan enligt punkt 7.5 ovan.8.3.3 dNO2 är tätheten av kväveoxiderna i avgaserna, räknat som NO2-ekvivalenter, vid temperaturen 0 °C och trycket 101,33 kPa (= 2,05 kg/m3).8.3.4 NOxc är koncentrationen av kväveoxider i de utspädda gaserna, uttryckt i ppm och korrigerad så att utspädningsluften beaktas:>Hänvisning till >där8.3.4.1 NOxe är koncentrationen av kväveoxider, uttryckt i ppm, i provet av utspädda gaser som samlats upp i säck Sa.8.3.4.2 NOxd är koncentrationen av kväveoxider, uttryckt i miljondelar, i provet av utspädningsluft som samlats upp i säck Sb.8.3.4.3 DF är koefficienten enligt i punkt 8.4 nedan.8.3.5 Kh är korrektionsfaktorn för luftfuktighet.>Hänvisning till >där8.3.5.1 H är den absoluta luftfuktigheten i gram vatten per kg torr luft.>Hänvisning till >där8.3.5.1.1 U är luftfuktigheten uttryckt i procent.8.3.5.1.2 Pd är trycket av mättad vattenånga, uttryckt i kPa, vid provtemperaturen.8.3.5.1.3 Pa är det atmosfäriska trycket uttryckt i kPa.8.4 DF är en koefficient som uttrycks med formeln:>Hänvisning till >där8.4.1 CO, CO2 och HC är koncentrationer av kolmonoxid, koldioxid och kolväten uttryckta i procent av provet av utspädda gaser uppsamlade i säck Sa.(1) Det handlar om svängmassor som eventuellt kan ersättas av en elektronisk anordning förutsatt att man kan påvisa att det ger motsvarande resultat.Undertillägg 1aUPPDELNING AV DRIFTCYKLERNA I TYP I-PROVENDriftcykeln grundläggande körcykler i stadstrafik på dynamometer(se tillägg 1, punkt 2.1)Driftcykeln grundläggande körcykler i stadstrafik för typ 1-prov(se tillägg 1, undertillägg 1)Driftcykeln grundläggande stadskörning på dynamometer>Plats för tabell>Driftcykeln landsvägskörning för typ 1-prov(se punkt 3, tillägg 1 till bilga III till direktiv 91/441/EEG(1))(1) EGT L 242, 30.8.1991, s. 1.".BILAGA II>PIC FILE= "L_2003211SV.004802.TIF">


Avis juridique important

|

31993L0011

Kommissionens direktiv 93/11/EEG av den 15 mars 1993 om utlösning av N-nitrosaminer och N-nitroserbara ämnen från dinappar och tröstnappar av elastomer eller gummi

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 093 , 17/04/1993 s. 0037 - 0038 Finsk specialutgåva Område 15 Volym 12 s. 0167  Svensk specialutgåva Område 15 Volym 12 s. 0167

KOMMISSIONENS DIREKTIV 93/11/EEG av den 15 mars 1993 om utlösning av N-nitrosaminer och N-nitroserbara ämnen från dinappar och tröstnappar av elastomer eller gummi EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 89/109/EEG av den 21 december 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel (1), särskilt artikel 3 i detta, ochmed beaktande av följande:De gemenskapsåtgärder som föreslås i detta direktiv är inte endast önskvärda utan också absolut nödvändiga för att den inre marknadens syften skall kunna uppnås. Dessa syften kan inte uppnås av medlemsstaterna var för sig och deras genomförande på gemenskapsnivå är dessutom redan fastställt genom direktiv 89/109/EEG.Det har påvisats att dinappar och tröstnappar av elastomer eller gummi kan avge N-nitrosaminer och ämnen som kan omvandlas till N-nitrosaminer (N-nitroserbara ämnen).Enligt Vetenskapliga livsmedelskommittén kan N-nitrosaminer och N-nitroserbara ämnen på grund av sin giftighet utgöra en fara för människors hälsa och kommittén har därför rekommenderat att migrationen av dessa ämnen från ovannämnda produkter skall vara lägre än detektionsgränsen vid analys med en lämplig, känslig metod.Enligt artikel 2 i direktiv 89/109/EEG får material och produkter i färdigt skick inte överföra sina beståndsdelar till livsmedel i sådana kvantiteter som skulle kunna utgöra en fara för människors hälsa.Det lämpliga hjälpmedlet för att uppnå detta mål är ett särdirektiv i fråga om dinappar enligt innebörden i artikel 3 i direktiv 89/109/EEG.Användningen av tröstnappar kan innebära risk av samma slag och det är därför lämpligt att anta samma bestämmelser även för dessa produkter.Det är nödvändigt att handla snabbt och därför begränsas detta direktiv till att fastställa särskilda regler för utlösning av N-nitrosaminer och N-nitroserbara ämnen från dinappar och tröstnappar av elastomer eller gummi, medan lösningen av andra problem som rör dinappar och tröstnappar kommer att behandlas senare i ett mer allmänt direktiv om elastomerer och gummi.Detta direktiv fastställer grundregler och allmänna kriterier för bestämning av utlösningen av N-nitrosaminer och N-nitroserbara ämnen, och en utförlig analysmetod kommer att definieras senare.Den analysmetod som skisseras i bilagorna skall betraktas som en tillfällig lösning tills ytterligare resultat finns tillgängliga om användbarheten av denna och eventuella alternativa metoder.Kommissionen har åtagit sig att främja fortsatt forskning om analysmetoder, att se över den föreslagna metodiken och att mot bakgrund av denna forskning överväga fastställandet av analytiska toleranser.Åtgärderna enligt detta direktiv är förenliga med Ständiga livsmedelskommitténs yttrande.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Detta direktiv är ett särdirektiv enligt innebörden i artikel 3 i direktiv 89/109/EEG.Det behandlar utlösningen av N-nitrosaminer och ämnen med förmåga att omvandlas till N-nitrosaminer, i fortsättningen kallade N-nitroserbara ämnen, från dinappar och tröstnappar av elastomer eller gummi.Artikel 2 Under de förutsättningar som anges i bilaga 1 får dinapparna och tröstnapparna enligt artikel 1 till den lösning som används för utlösningstest (konstgjord salivlösning) inte överföra N-nitrosaminer eller något N-nitroserbart ämne som kan påvisas genom någon validerad metod som uppfyller kriterierna i bilaga 2 och med vilken följande kvantiteter kan påvisas:- Totalt 0,01 mg N-nitrosaminer avgivna per kg (av de delar av dinappen eller tröstnappen som är av elastomer eller gummi)- Totalt 0,1 mg N-nitroserbara ämnen per kg (av de delar av nappen eller tröstnappen som är av elastomer eller gummi).Artikel 3 1. Medlemsstaterna skall senast den 1 april 1994 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att detta direktiv skall kunna följas. De skall genast underrätta kommissionen om detta.Medlemsstaterna skall- från och med den 1 april 1994 tillåta handel med och användning av dinappar och tröstnappar som följer detta direktiv,- senast den 1 april 1995 förbjuda handel med och användning av dinappar och tröstnappar som inte följer detta direktiv.2. När en medlemsstat antar de bestämmelser som avses i punkt 1, skall dessa innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs.Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.Artikel 4 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 15 mars 1993.På kommissionens vägnarMartin BANGEMANNLedamot av kommissionen(1) EGT nr L 40, 11.2.1989, s. 38.BILAGA 1 GRUNDREGLER FÖR BESTÄMNING AV UTLÖSNING AV N-NITROSAMINER OCH N-NITROSERBARA ÄMNEN 1. Lösning för undersökning av utlösning (konstgjord salivlösning)För att framställa denna salivlösning, lös upp 4,2 g natriumbikarbonat (NaHCO3), 0,5 g natriumklorid (NaCl), 0,2 g kaliumkarbonat (K2CO3) och 30,0 mg natriumnitrit (NaNO2) i en liter destillerat vatten eller vatten av likvärdig kvalitet. Lösningen måste ha pH-värdet 9.2. FörsöksbetingelserProver på material från ett lämpligt antal dinappar och tröstnappar får ligga i den konstgjorda salivlösningen i 24 timmar vid en temperatur av 40 ± 2 °C.BILAGA 2 KRITERIER FÖR METODEN ATT BESTÄMMA UTLÖSNINGEN AV N-NITROSAMINER OCH N-NITROSERBARA ÄMNEN 1. Utlösningen av N-nitrosaminer bestäms i en bestämd del av varje provlösning framställd enligt bilaga 1. N-nitrosaminerna extraheras från provlösningen med nitrosaminfri diklormetan (DCM) och bestäms med gaskromatografi.2. Utlösningen av N-nitroserbara ämnen bestäms i en annan del av varje provlösning framställd enligt bilaga 1. De nitroserbara ämnena omvandlas till nitrosaminer genom behandling av provlösningen med saltsyra. Nitrosaminerna extraheras därefter från lösningen med DCM och bestäms med gaskromatografi.


Avis juridique important

|

32000L0023

Kommissionens direktiv 2000/23/EG av den 27 april 2000 om ändring av direktiv 92/76/EEG om erkännande av skyddade zoner som utsätts för särskilda växtskyddsrisker i gemenskapen

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 103 , 28/04/2000 s. 0072 - 0072

Kommissionens direktiv 2000/23/EGav den 27 april 2000om ändring av direktiv 92/76/EEG om erkännande av skyddade zoner som utsätts för särskilda växtskyddsrisker i gemenskapenEUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 77/93/EEG av den 21 december 1976 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen(1), senast ändrat genom kommissionens direktiv 1999/53/EG(2), särskilt artikel 2.1 h första stycket i detta,med beaktande av kommissionens direktiv 92/76/EEG av den 6 oktober 1992 om erkännande av skyddade zoner som utsätts för särskilda växtskyddsrisker i gemenskapen(3), senast ändrat genom kommissionens direktiv 1999/84/EG(4), särskilt artikel 2 i detta, ochav följande skäl:(1) I kommissionens direktiv 92/76/EEG i dess ändrade lydelse erkänns tillfälligt Österrike, Irland samt regionerna Apulien, Emilia-Romagna, Lombardiet och Venetien i Italien som skyddade zoner beträffande Erwinia amylovora till och med den 31 mars 2000.(2) Det framgår av den information som Österrike, Irland och Italien har överlämnat, samt av den information som Kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor samlat in vid olika kontrollbesök under 1999, att det tillfälliga erkännandet av Österrike, Irland och vissa regioner i Italien som skyddade zoner beträffande Erwinia amylovora genom ett undantag bör förlängas under ytterligare en begränsad period, för att de behöriga organen i dessa länder skall få möjlighet att komplettera den information som samlats in om utbredningen av Erwinia amylovora och avsluta sina åtgärder för att utrota denna skadegörare i de berörda områdena i ovannämnda länder.(3) De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för växtskydd.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1I artikel 1 första stycket i direktiv 92/76/EEG skall "31 mars 2000" ersättas med "31 mars 2001".Artikel 21. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall omedelbart underrätta kommissionen om detta.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.2. Medlemsstaterna skall omedelbart till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. Kommissionen skall underrätta övriga medlemsstater om detta.Artikel 3Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Det skall tillämpas från och med den 31 mars 2000.Artikel 4Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 27 april 2000.På kommissionens vägnarDavid ByrneLedamot av kommissionen(1) EGT L 26, 31.1.1977, s. 20.(2) EGT L 142, 5.6.1999, s. 29.(3) EGT L 305, 21.10.1992, s. 12.(4) EGT L 273, 23.10.1999, s. 11.


title: Kommissionens direktiv 2006/81/EG av den 23 oktober 2006 om anpassning av direktiv 95/17/EG i fråga om befrielse från kravet att uppta en eller flera beståndsdelar i den förteckning som föreskrivs för märkning av kosmetiska produkter och av direktiv 2005/78/EG i fråga om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer som används i fordon med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning

text:
               20.12.2006

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 362/92

         KOMMISSIONENS DIREKTIV 2006/81/EG
   av den 23 oktober 2006
   om anpassning av direktiv 95/17/EG i fråga om befrielse från kravet att uppta en eller flera beståndsdelar i den förteckning som föreskrivs för märkning av kosmetiska produkter och av direktiv 2005/78/EG i fråga om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer som används i fordon med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning
   EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av anslutningsfördraget för Bulgarien och Rumänien, särskilt artikel 4.3,
   med beaktande av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien, särskilt artikel 56, och
   av följande skäl:

               (1)

               Om det med anledning av anslutningen krävs anpassningar av rättsakter som fortsätter att gälla efter den 1 januari 2007 och dessa anpassningar inte finns med i anslutningsakten eller i dess bilagor, skall i enlighet med artikel 56 i anslutningsakten nödvändiga anpassningar antas av kommissionen i samtliga fall där den ursprungliga rättsakten antogs av kommissionen.

               (2)

               I slutakten från den konferens under vilken anslutningsfördraget utarbetades anges att de höga fördragsslutande parterna har nått en politisk överenskommelse om en serie anpassningar av institutionernas rättsakter som krävs på grund av anslutningen och rådet och kommissionen uppmanas att anta dessa anpassningar före anslutningen, vid behov kompletterade och aktualiserade så att hänsyn tas till unionsrättens utveckling.

               (3)

               Kommissionens direktiv 95/17/EG av den 19 juni 1995 om närmare tillämpningsföreskrifter till rådets direktiv 76/768/EEG i fråga om befrielse från kravet att uppta en eller flera beståndsdelar i den förteckning som föreskrivs för märkning av kosmetiska produkter (1) och kommissionens direktiv 2005/78/EG om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/55/EG av den 14 november 2005 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller gasol vilka används i fordon och om ändring av bilagorna I–IV samt bilaga VI till det direktivet (2) bör därför ändras i enlighet med detta.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Direktiv 95/17/EG och 2005/78/EG skall ändras i enlighet med bilagan.
   Artikel 2
   1.   Medlemsstaterna skall, senast dagen för Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen, anta och offentliggöra de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.
   De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med dagen för Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen.
   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.
   2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
   Artikel 3
   Detta direktiv skall träda i kraft under förutsättning att anslutningsfördraget för Bulgarien och Rumänien träder i kraft och då samtidigt med detta.
   Artikel 4
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Bryssel den 23 oktober 2006.

            På kommissionens vägnar

         Olli REHN

            Ledamot av kommissionen

      (1)  EGT L 140, 23.6.1995, s. 26.

      (2)  EUT L 313, 29.11.2005, s. 1.
   BILAGA
   FRI RÖRLIGHET FÖR VAROR
   A.   MOTORFORDON
   32005 L 0078: Kommissionens direktiv 2005/78/EG av den 14 november 2005 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/55/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller gasol vilka används i fordon och om ändring av bilagorna I–IV samt bilaga VI till det direktivet (EUT L 313, 29.11.2005, s. 1), ändrat genom

               —

               32006 L 0051: Kommissionens direktiv 2006/51/EG av den 6.6.2006 (EUT L 152, 7.6.2006, s. 11).

         I bilaga V skall följande läggas till i punkt 1 grupp 1:
   ”34 för Bulgarien, 19 för Rumänien”.
   B.   KOSMETIKA
   31995 L 0017: Kommissionens direktiv 95/17/EG av den 19 juni 1995 om närmare tillämpningsföreskrifter till rådets direktiv 76/768/EEG i fråga om befrielse från kravet att uppta en eller flera beståndsdelar i den förteckning som föreskrivs för märkning av kosmetiska produkter (EGT L 140, 23.6.1995, s. 26), ändrat genom

               —

               12003 T: Anslutningsakten för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien (EUT L 236, 23.9.2003, s. 33).

         I bilagan skall följande läggas till i punkt 2 efter ”25 Slovakien”:

               ”26 Bulgarien

               27 Rumänien”.


Avis juridique important

|

31978L0420

Rådets direktiv 78/420/EEG av den 2 maj 1978 om ändring av rådets andra direktiv 75/319/EEG om tillnärmning av bestämmelser som fastställts genom lagar eller andra författningar och som gäller farmaceutiska specialiteter

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 123 , 11/05/1978 s. 0026 - 0026 Finsk specialutgåva Område 13 Volym 8 s. 0133  "Grekisk specialutgåva" Område 13 Volym 7 s. 0118  Svensk specialutgåva Område 13 Volym 8 s. 0133  Spansk specialutgåva: Område 13 Volym 8 s. 0183  Portugisisk specialutgåva: Område 13 Volym 8 s. 0183

RÅDETS DIREKTIV av den 2 maj 1978 om ändring av rådets andra direktiv 75/319/EEG om tillnärmning av bestämmelser som fastställts genom lagar eller andra författningar och som gäller farmaceutiska specialiteter (78/420/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande(1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2), ochmed beaktande av följande:Rådets andra direktiv 75/319/EEG av den 20 maj 1975 om tillnärmning av bestämmelser som fastställts genom lagar eller andra författningar och som gäller farmaceutiska specialiteter(3) föreskrev inrättande av en kommitté för farmaceutiska specialiteter, i det följande kallad "kommittén" och uppdrog åt den att avge yttrande om vissa farmaceutiska specialiteter uppfyller kraven i rådets direktiv 65/65/EEG av den 26 januari 1965 om tillnärmning av bestämmelser fastställda genom lagar eller andra författningar och som gäller farmaceutiska specialiteter(4).Artiklarna 9 och 10 i direktiv 75/319/EEG föreskrev att när gemenskapsförfarandet skall tillämpas, skall den medlemsstat som har utfärdat ett försäljningstillstånd överlämna en akt till kommittén, som utan dröjsmål skall vidarebefordra akten till de ansvariga myndigheterna i de medlemsstater som angivits av den som ansvarar för försäljningen av läkemedlet.Erfarenheten har visat att föreskriften om att akten skall befordras via kommittén i stället för att sändas direkt till de berörda medlemsstaterna orsakar administrativa problem vid överföringen av skrymmande dokumentation och förseningar i kommitténs arbete.För att lösa dessa problem och minska förseningarna måste dessa bestämmelser ändras i syfte att göra det möjligt för den medlemsstat som först utfärdat försäljningstillstånd att sända akten såväl direkt till de berörda medlemsstaterna som till kommittén.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Artikel 9 i direktiv 75/319/EEG skall ersättas med följande:"Artikel 91. Den medlemsstat som har utfärdat ett försäljningstillstånd för en farmaceutisk specialitet skall, om den som är ansvarig för försäljningen har begärt vidarebefordran till minst fem andra medlemsstater, till kommittén och till de ansvariga myndigheterna i de angivna medlemsstaterna skicka en akt innehållande en kopia av denna begäran och en kopia av tillståndet tillsammans med de uppgifter och dokument som angivits i artikel 4 andra stycket i direktiv 65/65/EEG.2. Vidarebefordran enligt ovan skall anses likvärdig med att lämna in en ansökan till de berörda myndigheterna i enlighet med artikel 4 i direktiv 65/65/EEG.3. Kommittén skall utan dröjsmål meddela de berörda medlemsstaterna så snart den tagit emot akten."Artikel 2I artikel 10.1 i direktiv 75/319/EEG skall "den vidarebefordran som avses i artikel 9.2" ersättas med orden "överföring av de uppgifter som avses i artikel 9.3".Artikel 3Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 2 maj 1978.På rådets vägnarK. B. ANDERSENOrdförande(1) EGT nr C 266, 7.11.1977, s. 45.(2) EGT nr C 18, 23.1.1978, s. 11.(3) EGT nr L 147, 9.6.1975, s. 13.(4) EGT nr 22, 9.2.1965, s. 369/65.


Avis juridique important

|

31995L0027

Europaparlamentets och rådets direktiv 95/27/EG av den 29 juni 1995 om ändring av rådets direktiv 86/662/EEG om begränsning av bullernivån hos hydrauliska grävmaskiner, lindrivna grävmaskiner, schaktmaskiner, lastmaskiner och grävlastare

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 168 , 18/07/1995 s. 0014 - 0017

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 95/27/EG av den 29 juni 1995 om ändring av rådets direktiv 86/662/EEG om begränsning av bullernivån hos hydrauliska grävmaskiner, lindrivna grävmaskiner, schaktmaskiner, lastmaskiner och grävlastareEUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 100a i detta,med beaktande av kommissionens förslag(1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2),i enlighet med det i artikel 189b i fördraget angivna förfarandet(3), med beaktande av det av förlikningskommittén godkända gemensamma utkastet av den 11 maj 1995 ochmed beaktande av följande:Inom ramen för den inre marknaden behövs en tillnärmning av bullerkraven hos hydrauliska grävmaskiner, lindrivna grävmaskiner, schaktmaskiner, lastmaskiner och grävlastare, nedan kallade jordförflyttningsmaskiner medan en hög skyddsnivå av miljön skall åstadkommas utan att skapa hinder för den fria rörligheten för jordförflyttningsmaskiner.Direktiv 86/662/EEG(4) innefattar bestämmelser om EG-typgranskningen av jordförflyttningsmaskiner som används vid bygg- och anläggningsarbete. Detta direktiv fastställer även bullernivåer och en mätmetod.Jordförflyttningsmaskiner med en effekt över 500 kW används huvudsakligen i stenbrott och gruvor och därför bör de inte omfattas av direktivets räckvidd.Direktiv 86/662/EEG fastställer inga tillåtna ljudnivåer under de sex första åren efter direktivets ikraftträdande, utan föreskriver att de tillåtna ljudnivåerna efter 1994 års översyn skall fastställas så att miljöpåverkan minskas med ungefär 3 dB beroende på effektkategori eller typ av maskin.Genom att förlänga giltighetstiden för artikel 3.1 a i direktiv 86/662/EEG till den 29 december 1996 och för intygen som utfärdas i enlighet med direktivet till den 29 december 1997, säkras att industrin får tillräckligt med tid för att anpassa sig till de nya bullernormerna.Minskningen av den tillåtna bullernivån skall i första stadiet motsvara ungefär 4 dB jämfört med existerande normer och är avsedd att åstadkomma en hög skyddsnivå för hälsa och miljö.Eftersom teknologin utvecklas och industrin måste få de rätta signalerna, behöver ytterligare minskningar av tilllatna bullernivåer fastställas för andra stadiet, dock eventuellt med vissa förbehåll mot bakgrund av hur långt utvecklingen kommit.Den reviderade testmetod som skall tillämpas efter den 29 december 1996 har fastställts i direktiv 86/662/EEG.Den 20 december 1994 träffade Europaparlamentet, rådet och kommissionen en överenskommelse om ett modus vivendi beträffande genomförandeåtgärder för rättsakter som antas enligt det förfarande som avses i artikel 189b i Romfördraget.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Direktiv 86/662/EEG ändras på följande sätt:1. I artikel 1.1 skall punkten i slutet av stycket ändras till ett komma och följande läggas till: "för såvitt den installerade effekten understiger 500 kW".2. Artikel 3 skall ersättas med följande:"Artikel 31. De godkända kontrollorganen skall utfärda ett EG-typkontrollintyg för varje typ av jordförflyttningsmaskin som avses i artikel 1.1.a) till och med den 29 december 1996, om ljudeffektnivån hos det luftburna bullret som avges i miljön, uppmätt under de förhållanden för stationär drift som beskrivs i bilaga I i direktiv 79/113/EEG, ändrat genom direktiv 81/1051/EEG och kompletterat genom bilaga I till detta direktiv, inte överskrider den tillåtna LWA-nivån i dB(A)/1 pW i förhållande till installerad nettomotoreffekt i kW enligt följande tabell:>Plats för tabell>b) från den 30 december 1996 fram till och med den 29 december 2001, om ljudeffektnivån hos det luftburna bullret som avges i miljön, uppmätt under verkliga arbetsförhållanden vilka beskrivs i bilaga I till direktiv 79/113/EEG, ändrat genom direktiv 81/1051/EEG och kompletterat genom bilaga II till detta direktiv, inte överskrider den tillåtna LWA-ljudeffektnivån i dB(A)/1 pW i förhållande till installerad nettomotoreffekt i kW(*) enligt följande:>Plats för tabell>Dessa formler gäller endast för värden högre än den lägsta ljudeffektnivån hos de tre typer av maskiner som visas i tabellen nedan. Dessa lägsta ljudeffektnivåer motsvarar de lägsta värden av den installerade nettomotoreffekten på varje typ av maskin. För installerade nettomotoreffekter som understiger dessa värden gäller samma tillåtna ljudeffektnivåer som för den lägsta nivån i tabellen (se bilaga VII).>Plats för tabell>c) från den 30 december 2001, om ljudeffektnivån hos det luftburna bullret som avges i miljön uppmätt under verkliga arbetsförhållanden vilka beskrivs i bilaga I till direktiv 79/113/EEG, ändrat genom direktiv 81/1051/EEG och kompletterat genom bilaga II till detta direktiv, inte överskrider den tillåtna LWA-ljudeffektnivån i dB(A)/1 pW i förhållande till installerad nettomotoreffekt i kW(*) enligt följande tabell:i) bandmaskiner (förutom grävmaskiner): L>Plats för tabell>Dessa formler gäller endast för värden högre än den lägsta ljudeffektnivån hos de tre typer av maskiner som visas i tabellen nedan. Dessa lägsta ljudeffektnivåer motsvarar de lägsta värden av den installerade nettomotoreffekten i varje typ av maskin. För installerade nettoeffekter som understiger dessa värden gäller samma tillåtna ljudeffektnivåer som för den lägsta nivån i tabellen (se bilaga VII).>Plats för tabell>(*) Enligt definitionen i avsnitt 6.2.1 i bilaga I (den installerade effektens värde skall avrundas till närmaste hel kW).2. Fram till den 29 december 1996 får EG-typkontrollintygen även utfärdas enligt villkoren i punkt 1 b.3. Till varje ansökan om EG-typkontrollintyg avseende tillåten ljudeffektnivå för en typ av jordförflyttningsmaskin skall bifogas en beskrivning uformad enligt förebilden i bilaga IV.4. För varje typ av jordförflyttningsmaskin, för vilken ett godkänt kontrollorgan utfärdar ett intyg, skall kontrollorganet fylla i alla avsnitt i typkontrollintyget utformat enligt förebilden i bilaga III till ramdirektivet.5. EG-typkontrollintyg som beviljas i enlighet med punkt 1 a skall upphöra att gälla efter den 29 december 1997.Giltighetstiden för EG-typkontrollintyg som beviljas i enlighet med punkterna 1 b och 1 c skall begränsas till fem år. Denna period kan förlängas med fem år, under förutsättning att ansökan lämnas in tidigast tolv månader före slutet av den första femårsperioden och att EG-typkontrollintyget utfärdas för jordförflyttningsmaskiner som uppfyller de tillåtna ljudeffektnivåer som gäller när förlängningen träder i kraft. Intyg som beviljats i enlighet med bestämmelserna om ljudeffektnivåer i punkt 1 b skall dock upphöra att gälla först efter den 29 december 2002.6. För varje jordförflyttningsmaskin som är tillverkad i överensstämmelse med den typ för vilken EG-typkontrollintyg har utfärdats, skall tillverkaren utfärda ett överensstämmelseintyg enligt förebilden i bilaga IV till ramdirektivet och där ange den installerade nettomotoreffekten och motsvarande svängsystem.7. Varje jordförflyttningsmaskin som är tillverkad i överensstämmelse med den typ för vilken EG-kontrollintyg har utfärdats skall vara försedd med en väl synlig och varaktig märkning som anger den av tillverkaren garanterade- ljudeffektnivån uttryckt i dB(A) i förhållande till 1 pW,- ljudtrycksnivån uttryckt i dB(A) i förhållande till 20 µPa på förarplatsen,som fastställs enligt bilaga I till direktiv 79/113/EEG, ändrat genom direktiv 81/1051/EEG och kompletterat genom bilaga I eller II och III till detta direktiv. Märkningen skall även innehålla symbolen "å" (epsilon). Märkningens utformning framgår av bilaga V till detta direktiv."3. I artikel 5 skall punkten i slutet av meningen ändras till ett komma och följande läggas till:"inbegripet möjligheten att begränsa antalet arbetstimmar för jordförflyttningsmaskiner."4. Artikel 7 skall utgå.5. Artikel 8 skall ersättas med följande:"Artikel 8De ändringar som behövs för att anpassa kraven enligt bilagorna till detta direktiv till de tekniska framstegen, skall antas i enlighet med förfarandet i artikel V i direktiv 79/113/EEG, ändrat genom direktiv 81/1051/EEG."6. Artikel 9 skall ersättas med följande:"Artikel 9Kommissionen kan senast den 1 januari 2000 överlämna ett förslag till rådet om översyn av de gränsvärden och det datum som föreskrivs i artikel 3 1 c.Ett sådant förslag skall grundas på en rapport om de teknologiska framsteg som beaktats vid fastställandet av gränsvärden och datum."7. Följande bilaga skall läggas till:"BILAGA VIIDIAGRAM ÖVER BESTÄMMELSERNA I ARTIKEL 3 1 b OCH 3 1 c SOM AVSER DEN TILLÅTNA LJUDEFFEKTNIVÅN SOM EN FUNKTION AV DEN INSTALLERADE NETTOMOTOREFFEKTEN>Hänvisning till >Artikel 21. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar, förordningar och andra bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 31 december 1995.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 3Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Artikel 4Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 29 juni 1995.På Europaparlamentets vägnarK. HÄNSCHOrdförandePå rådets vägnarM. BARNIEROrdförande(1) EGT nr C 157, 9.6.1993, s. 7.(2) EGT nr C 304, 10.11.1993, s. 32.(3) Europaparlamentets yttrande av den 14 juli 1993 (EGT nr C 255, 20.9.1993, s. 70). Rådets gemensamma ståndpunkt av den 8 juni 1994 (EGT nr C 213, 3.8.1994, s. 5) och Europaparlamentets beslut av den 16 november 1994 (EGT nr C 341, 5.12.1994, s. 74).(4) EGT nr L 384, 31.12.1986, s. 1, ändrat genom kommissionens direktiv 89/514/EEG (EGT nr L 253, 30.8.1989, s. 35).


Avis juridique important

|

31989L0002

Kommissionens direktiv 89/2/EEG av den 15 december 1988 om ändring av rådets direktiv 66/402/EEG om saluföring av utsäde av stråsäd

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 005 , 07/01/1989 s. 0031 - 0031 Finsk specialutgåva Område 3 Volym 28 s. 0099  Svensk specialutgåva Område 3 Volym 28 s. 0099

KOMMISSIONENS DIREKTIV av den 15 december 1988 om ändring av rådets direktiv 66/402/EEG om saluföring av utsäde av stråsäd (89/2/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 66/402/EEG av den 14 juni 1966 om saluföring av utsäde av stråsäd(1), särskilt artikel 2.1. b i detta, senast ändrat genom rådets direktiv 88/506/EEG(2), ochmed beaktande av följande:Rådets direktiv 88/380/EEG(3) föreskriver att hybrider av råg skall omfattas av direktiv 66/402/EEG och uppdrar åt kommissionen att göra de ändringar som behövs av definitionerna i artikel 2.1 i det direktivet. Direktiv 88/380/EEG uppdrar också åt kommissionen att göra ändringar i bilagorna till direktiv 66/402/EEG i syfte att fastställa de villkor som skall uppfyllas av skörden och av utsäde av hybrider av råg.På grund av den ökade betydelsen av hybridsorter av råg inom gemenskapen bör ändringarna av definitionerna antas nu.Ändringarna av bilagorna är avhängiga av resultaten från ett tidsbegränsat försök som skall anordnas i enlighet med artikel 13. a i direktiv 66/402/EEG och som ännu inte kan genomföras.De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Direktiv 66/402/EEG ändras på följande sätt:1. I artikel 2.1Ca skall "råg" läggas till efter "ris" i den inledande texten.2. I artikel 2.1E skall "kanariegräs och råg, utom hybrider i båda fallen, sorghum" ersättas med "kanariegräs, utom hybrider, råg, sorghum," i den inledande texten.Artikel 2 Medlemsstaterna skall senast den 1 juli 1990 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv.De skall omedelbart underrätta kommissionen om detta.Artikel 3 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 15 december 1988.På kommissionens vägnarFrans ANDRIESSENVice ordförande(1) EGT nr 125, 11.7.1966, s. 2309/66.(2) EGT nr L 274, 6.10.1988, s. 44.(3) EGT nr L 187, 16.7.1988, s. 31.


Avis juridique important

|

31987L0552

Kommissionens direktiv 87/552/EEG av den 17 november 1987 om ändring av bilagorna till rådets direktiv 70/524/EEG om fodertillsatser

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 336 , 26/11/1987 s. 0034 - 0038 Finsk specialutgåva Område 3 Volym 24 s. 0193  Svensk specialutgåva Område 3 Volym 24 s. 0193

KOMMISSIONENS DIREKTIV av den 17 november 1987 om ändring av bilagorna till rådets direktiv 70/524/EEG om fodertillsatser (87/552/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 70/524/EEG av den 23 november 1970 om fodertillsatser (), senast ändrat genom kommissionens direktiv 87/317/EEG (), särskilt artikel 7 i detta, ochmed beaktande av följande:Enligt direktiv 70/524/EEG skall innehållet i bilagorna regelbundet anpassas med hänsyn till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen. Bilagorna kodifierades genom kommissionens direktiv 85/429/EEG ().Förteckningen i bilaga 1 över de fall då bentonit/montmorillonit utan risk för interaktion kan blandas med antibiotika, koccidiostatika och andra medicinskt verksamma substanser bör kompletteras.Kalciumsulfat dihydrat använt som klumpförebyggande medel och även olika tillsatser som hör till gruppen emulgeringsmedel stämmer helt överens med principerna för godkännande av tillsatser. Användning av dem bör därför godkännas i hela gemenskapen.Undersökningen av olika tillsatser som för närvarande är förtecknade i bilaga 2, och som därför kan godkännas på nationell nivå, är ännu inte avslutad. Tillståndets varaktighet för dessa tillsatser bör därför förlängas med viss tid.I vissa medlemsstater har lyckade försök gjorts med användning av olika tillsatser. Dessa nya användningar bör provisoriskt tillåtas, åtminstone på nationell nivå, i avvaktan på att de godkänns på gemenskapsnivå.De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga foderkommittén.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Bilagorna till direktiv 70/524/EEG ändras enligt vad som anges i bilagan till detta direktiv.Artikel 2 Medlemsstaterna skall senast den 30 november 1988 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa artikel 1. De skall genast underrätta kommissionen om detta.Artikel 3 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 17 november 1987.På kommissionens vägnarFrans ANDRIESSENVice ordförande()()()()) EGT nr L 270, 14.12.1970, s. 1.()) EGT nr L 160, 20.6.1987, s. 34.()) EGT nr L 245, 12.9.1985, s. 1.BILAGA >Plats för tabell>>Plats för tabell>>Plats för tabell>>Plats för tabell> >Plats för tabell>>Plats för tabell>>Plats för tabell>>Plats för tabell>>Plats för tabell>>Plats för tabell> f)I del J, "Tillväxtbefrämjande medel", skall datumet "30.11.1987" i kolumnen "Tillståndet gäller till" ersättas med datumet "30.6.1988" för punkt nr 1, "Nitrovin". g)I del L, "Bindemedel, klumpförebyggande medel och koaguleringsmedel", skall datumet "30.11.1987" i kolumnen "Tillståndet gäller till" ersättas med datumet "30.11.1988" för punkt nr 5, "Perlit". h)I del M , "pH-regulatorer", skall datumet "30.11.1987" i kolumnen "Tillståndet gäller till" ersättas med datumet "30.11.1988" för alla punkter i denna del.