Avis juridique important

|

31978L0933

Rådets direktiv 78/933/EEG av den 17 oktober 1978 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om installationen av belysnings- och ljussignalanordningar på jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 325 , 20/11/1978 s. 0016 - 0042 Finsk specialutgåva Område 13 Volym 9 s. 0100  "Grekisk specialutgåva" Område 13 Volym 7 s. 0205  Svensk specialutgåva Område 13 Volym 9 s. 0100  Spansk specialutgåva: Område 13 Volym 9 s. 0097  Portugisisk specialutgåva: Område 13 Volym 9 s. 0097

RÅDETS DIREKTIV av den 17 oktober 1978 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om installationen av belysnings- och ljussignalanordningar på jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul (78/933/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande(1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2), ochmed beaktande av följande:De tekniska krav som traktorer måste uppfylla enligt nationell lagstiftning gäller bl.a. installationen av belysnings- och ljussignalanordningar.Dessa krav skiljer sig åt i de olika medlemsstaterna. Det är därför nödvändigt att alla medlemsstater antar samma krav, antingen som tillägg till eller i stället för sina nuvarande bestämmelser, särskilt för att därmed för alla traktortyper medge det förfarande för EEG-typgodkännande som beskrivs i rådets direktiv 74/150/EEG av den 4 mars 1974 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul(3).De gemensamma kraven för konstruktionen av belysnings- och ljussignalanordningar kommer att behandlas i ytterligare särdirektiv.Tillnärmningen av medlemsstaternas lagstiftning om traktorer innefattar medlemsstaternas ömsesidiga erkännande av de kontroller som utförs av var och en av dem på grundval av gemensamma krav. Om detta förfarande skall kunna fungera riktigt måste dessa krav tillämpas av alla medlemsstater från samma datum.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 11. Med jordbruks- eller skogsbrukstraktor avses varje motorfordon som är försett med hjul eller band och har minst två axlar, vars huvuduppgift grundas på dess dragkraft och som är särskilt konstruerat att dra, skjuta, bära eller driva vissa redskap, maskiner eller släpvagnar avsedda för jord- eller skogsbruk. Fordonet kan vara utrustat för transport av gods och passagerare.2. Detta direktiv skall endast tillämpas för sådana traktorer som avses i första stycket och som är försedda med gummihjul och har två axlar och är konstruerade för en hastighet på mellan 6 och 25 km/tim.Artikel 2Ingen medlemsstat får vägra att bevilja EEG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för en traktor av skäl som hänför sig till installationen av belysnings- och ljussignalanordningar, obligatoriska eller icke-obligatoriska och uppräknade i 1.5.7-1.5.21 i bilaga 1, om dessa är installerade enligt de krav som fastställs i bilagan.Artikel 3Ingen medlemsstat får vägra att registrera en traktor eller förbjuda att den saluförs, tas i bruk eller används av skäl som hänför sig till installationen av belysnings- och ljussignalanordningar, obligatoriska eller icke-obligatoriska och uppräknade i 1.5.7-1.5.21 i bilaga 1, om dessa är installerade enligt de krav som fastställs i bilagan.Artikel 4En medlemsstat som beviljat EEG-typgodkännande skall vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den underrättas om varje ändring på någon del eller egenskap som nämns i 1.1 i bilaga 1. De behöriga myndigheterna i denna medlemsstat skall besluta om nya provningar skall utföras på den ändrade traktortypen och om en ny rapport skall utarbetas. Om dessa provningar visar att kraven i detta direktiv inte uppfylls skall ändringen inte godkännas.Artikel 5Alla ändringar som är nödvändiga för att anpassa kraven i bilagorna till den tekniska utvecklingen skall beslutas enligt förfarandet i artikel 13 i rådets direktiv 74/150/EEG.Artikel 6Från den dag då detta direktiv börjar tillämpas skall rådets direktiv 75/323/EEG av den 20 maj 1975 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kraftuttag på jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul för belysnings- och ljussignalanordningar på redskap, maskiner eller släpvagnar avsedda för jord- eller skogsbruk(4) upphöra att gälla.Artikel 71. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv inom 18 månader efter dagen för anmälan och skall genast underrätta kommissionen om detta.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktivArtikel 8Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Luxemburg den 17 oktober 1978.På rådets vägnarK. von DOHNANYIOrdförande(1) EGT nr C 5, 8.1.1975, s. 54.(2) EGT nr C 47, 27.2.1975, s. 43.(3) EGT nr L 84, 28.3.1974, s. 10.(4) EGT nr L 147, 9.6.1975, s. 38.BILAGA 1INSTALLATION AV BELYSNINGS- OCH LJUSSIGNALANORDNINGAR1. DEFINITIONER 1.1 Traktortyp vad gäller installationen av belysnings- och ljussignalanordningarMed traktortyp vad gäller installationen av belysnings- och ljussignalanordningar avses traktorer som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som1.1.1 traktorns mått och yttre form,1.1.2 anordningarnas antal och läge.Följande är inte att anse som traktorer av olika typ: traktorer som skiljer sig åt enligt 1.1.1 och 1.1.2 ovan, men inte på ett sådant sätt att det innebär någon ändring av typen, antalet, läget och den geometriska synbarheten hos de lyktor som föreskrivs för traktortypen i fråga, och traktorer på vilka valfria lyktor är monterade eller saknas.1.2 TvärplanMed tvärplan avses ett vertikalt plan som är vinkelrätt mot traktorns symmetrilängsplan.1.3 Olastad traktorMed olastad traktor avses traktorn i körklart skick enligt definitionen i 2.4 i bilaga 1, förebilden för informationshandling, till direktiv 74/150/EEG.1.4 Lastad traktorMed lastad traktor avses traktorn lastad till den tillåtna totalmassa som angetts av tillverkaren. Denne skall även fastställa fördelningen av denna massa mellan axlarna.1.5 LyktaMed lykta avses en anordning som är konstruerad för att belysa vägen (strålkastare) eller avge en ljussignal. Bakre skyltlyktor och reflexanordningar skall anses vara lyktor.1.5.1 Likvärdiga lyktorMed likvärdiga lyktor avses lyktor som har samma uppgift och som är godkända i det land där traktorn är registrerad. Sådana lyktor får ha andra egenskaper än de lyktor som är installerade på traktorn då denna godkänns, under förutsättning att de uppfyller kraven i denna bilaga.1.5.2 Separata lyktorMed separata lyktor avses lyktor som har skilda linser, skilda ljuskällor och skilda lamphus.1.5.3 Grupperade lyktorMed grupperade lyktor avses anordningar som har skilda linser och skilda ljuskällor men ett gemensamt lamphus.1.5.4 Kombinerade lyktorMed kombinerade lyktor avses anordningar som har skilda linser men en gemensam ljuskälla och ett gemensamt lamphus.1.5.5 FlerfunktionslyktorMed flerfunktionslyktor avses anordningar som har skilda ljuskällor (eller en enda ljuskälla som arbetar under olika förhållanden), helt eller delvis gemensamma linser och ett gemensamt lamphus.1.5.6 Dolda strålkastareMed dold strålkastare avses en strålkastare som kan döljas helt eller delvis när den inte används. Detta kan åstadkommas med hjälp av ett rörligt skydd, genom förflyttning av strålkastaren eller på något annat lämpligt sätt. Termen "infällbar" används särskilt för att beskriva en dold strålkastare som kan fällas in i karosseriet.1.5.6.1 Lyktor med varierbart lägeMed lyktor med varierbart läge avses lyktor som monterats på traktorn och som kan röra sig i förhållande till denna och vars linser inte kan döljas.1.5.7 HelljusstrålkastareMed helljusstrålkastare avses den strålkastare som används för att belysa en lång vägsträcka framför traktorn.1.5.8 HalvljusstrålkastareMed halvljusstrålkastare avses den strålkastare som används för att belysa vägen framför traktorn utan att orsaka onödig bländning eller onödigt obehag för mötande förare och andra vägtrafikanter.1.5.9 DimstrålkastareMed dimstrålkastare avses den strålkastare som används för att förbättra belysningen av vägen i händelse av dimma, snöfall, kraftigt regn eller dammoln.1.5.10 BackningsstrålkastareMed backningsstrålkastare avses den strålkastare som används för att belysa vägen bakom traktorn och för att varna andra vägtrafikanter om att traktorn backas eller är på väg att backas.1.5.11 KörriktningsvisareMed körriktningsvisare avses den lykta som används för att visa andra vägtrafikanter att föraren har för avsikt att ändra körriktning åt höger eller åt vänster.1.5.12 VarningsljusMed varningsljus avses den anordning som medger samtidig tändning av alla körriktningsvisare på traktorn för att fästa andra vägtrafikanters uppmärksamhet på att traktorn tillfälligt utgör en särskild fara för dem.1.5.13 StopplyktaMed stopplykta avses den lykta som används för att visa andra vägtrafikanter bakom traktorn att traktorns förare ansätter färdbromsen.1.5.14 Bakre skyltlyktaMed bakre skyltlykta avses den anordning som används för att belysa det utrymme som är avsett för bakre registreringsskylten. Den bakre skyltlyktan kan bestå av olika optiska element.1.5.15 Främre sidopositionslyktaMed främre sidopositionslykta avses den lykta som används för att ange traktorns förekomst och bredd när traktorn betraktas framifrån.1.5.16 Bakre sidopositionslyktaMed bakre sidopositionslykta avses den lykta som används för att ange traktorns förekomst och bredd när traktorn betraktas bakifrån.1.5.17 DimbaklyktaMed dimbaklykta avses den lykta som används för att göra traktorn mer synlig bakifrån i tät dimma.1.5.18 ParkeringslyktaMed parkeringslykta avses den lykta som används för att rikta uppmärksamhet på förekomsten av en stillastående traktor utan släpvagn inom ett tättbebyggt område. Under sådana omständigheter ersätter parkeringslyktan de främre och bakre sidopositionslyktorna.1.5.19 BreddmarkeringslyktaMed breddmarkeringslykta avses de lyktor som är monterade på yttersta kanten så högt upp som möjligt på traktorn och avsedda att klart ange traktorns totala bredd. Denna ljussignal är för vissa traktorer avsedd att komplettera traktorns främre och bakre sidopositionslyktor genom att särskilt framhäva traktorns omfång.1.5.20 ReflexanordningMed reflexanordning avses en anordning som används för att ange förekomsten av en traktor genom att återkasta ljus som härstammar från en ljuskälla som inte är ansluten till traktorn, varvid observatören förutsätts befinna sig nära ljuskällan.I detta direktiv anses följande inte vara reflexanordningar:- Reflekterande registreringsskyltar.- Andra skyltar och reflekterande signaler som skall användas för att uppfylla en medlemsstats föreskrifter för användning beträffande vissa fordonskategorier eller vissa driftmetoder.1.5.21 ArbetslyktaMed arbetslykta avses en anordning för belysning av ett arbetsområde eller en arbetsprocess.1.6 Lysande yta i en lykta1.6.1 Lysande yta i en belysningsanordningMed lysande yta i en belysningsanordning (1.5.7-1.5.10) avses den rätvinkliga projektionen av hela reflektoröppningen på ett tvärplan. Om lyktglaset (eller -glasen) sträcker sig över enbart en del av reflektoröppningen skall endast projektionen av denna del beaktas. I fråga om halvljusstrålkastare begränsas den lysande ytan på avbländningssidan av den synliga projektionen av ljus/mörker-gränsens linje på linsen. Om reflektorn och glaset är inställbara skall medelinställningen användas.1.6.2 Lysande yta i en annan signallykta än en reflexanordningMed lysande yta i en annan signallykta än en reflexanordning (1.5.11-1.5.19) avses den rätvinkliga projektionen av lyktan på ett plan som är vinkelrätt mot lyktans referensaxel och berör lyktans yttre ljusavgivande yta, varvid denna projektion avgränsas av kanterna på skärmar som befinner sig i detta plan och som vardera medger att endast 98 % av den totala ljusstyrkan kvarstår i referensaxelns riktning. För att bestämma underkanten, överkanten och sidokanterna på den lysande ytan skall endast skärmar med horisontella eller vertikala kanter användas.1.6.3 Lysande yta i en reflexanordningMed lysande yta i en reflexanordning (1.5.20) avses den rätvinkliga projektionen av reflexanordningens reflekterande yta på ett plan som är vinkelrätt mot reflexanordningens referensaxel och som avgränsas av plan som vidrör ytterkanterna på reflexanordningens ljusprojektionsyta och är parallella med den nämnda axeln. För att bestämma underkanten, överkanten och sidokanterna på den lysande ytan skall endast vertikala och horisontella plan användas.1.6.4 Yttre ljusavgivande ytorMed yttre ljusavgivande ytor avses för en bestämd observationsriktning den ljusavgivande ytans rätvinkliga projektion på ett plan som är vinkelrätt mot observationsriktningen (se ritning i tillägg 1).1.7 ReferensaxelMed referensaxel avses ljussignalens karaktäristiska axel bestämd av lykttillverkaren för användning som referensriktning (H = 0°, V = 0°) för fotometriska mätningar och vid montering av lyktan på traktorn.1.8 ReferenscentrumMed referenscentrum avses referensaxelns skärningspunkt med den yttre ljusavgivande ytan, angiven av lykttillverkaren.1.9 Vinklar för geometrisk synbarhetMed vinklar för geometrisk synbarhet avses de vinklar som bestämmer området för den minsta sammanhängande vinkel inom vilken lyktans yttre ljusavgivande yta skall vara synlig. Detta område för den sammanhängande vinkeln bestäms av segmenten på ett klot vars centrum sammanfaller med lyktans referenscentrum och vars ekvator är parallell med marken. Dessa segment bestäms i förhållande till referensaxeln. De horisontella vinklarna â motsvarar längden och de vertikala vinklarna á motsvarar bredden. Innanför vinklarna för geometrisk synbarhet får det inte finnas något hinder för ljusets spridning från någon del av lyktans yttre ljusavgivande yta.Detta gäller inte för hinder som finns vid den tidpunkt då lyktan godkänns om godkännande krävs.1.10 Yttersta kantMed yttersta kant på endera sidan av traktorn avses det plan som är parallellt med traktorns symmetrilängsplan och som sammanfaller med dess yttersta punkt bortsett från projektionen1.10.1 av däck nära den punkt där de får kontakt med marken och anslutningar för däcktrycksmätare,1.10.2 av eventuella halkskyddsanordningar som kan vara monterade på hjulen,1.10.3 av backspeglar,1.10.4 av sidokörriktningsvisare, breddmarkeringslyktor, främre och bakre sidopositionslyktor och parkeringslyktor,1.10.5 av tullplomberingar som är anbringade på traktorn och anordningar för att hålla fast och skydda sådan plomberingar.1.11 Total breddMed total bredd avses avståndet mellan de två vertikala plan som definieras i 1.10 ovan.1.12 LyktenhetMed lyktenhet avses varje kombination av två eller flera lyktor, identiska eller inte, som har samma uppgift och färg, om enheten innehåller anordningar, vars projektion av de samlade ljusavgivande ytorna på ett givet tvärplan upptar 60 % eller mer av ytan hos den minsta rektangel som omskriver projektionerna av de ljusavgivande ytorna hos de tidigare nämnda lyktorna, förutsatt att en sådan kombination godkänns som en lyktenhet om godkännande krävs.Denna kombinationsmöjlighet gäller inte för helljusstrålkastare, halvljusstrålkastare och dimstrålkastare.1.13 Två lyktor eller ett jämnt antal lyktorMed två lyktor eller ett jämnt antal lyktor avses en enda ljusavgivande yta i form av ett band som om det placeras symmetriskt i förhållande till traktorns symmetrilängsplan sträcker sig till inom minst 400 mm från traktorns yttersta kant på båda sidor och som har en längd på minst 800 mm. Belysningen av en sådan yta skall åstadkommas med minst två ljuskällor som är placerade så nära ytans ändar som möjligt. Den ljusavgivande ytan får utgöras av ett antal element intill varandra förutsatt att projektionerna av de många enskilda ljusavgivande ytorna på samma tvärplan upptar minst 60 % av ytan hos den minsta rektangel som omskriver projektionerna av dessa enskilda ljusavgivande ytor.1.14 Avstånd mellan två lyktorMed avstånd mellan två lyktor som är riktade åt samma håll avses avståndet mellan de rätvinkliga projektionerna på ett plan som är vinkelrätt mot riktningen i fråga av konturerna av de två lysande ytorna enligt definition i det fall som nämns i 1.6.1.15 Icke-obligatorisk lyktaMed icke-obligatorisk lykta avses en lykta vars förekomst får bestämmas av tillverkaren.1.16 FunktionskontrollanordningMed funktionskontrollanordning avses en kontrollanordning som visar om en anordning som satts igång fungerar riktigt eller inte.1.17 KontrollampaMed kontrollampa avses en kontrollanordning som visar att en anordning har slagits på, men inte om anordningen fungerar riktigt eller inte.2. ANSÖKAN OM EEG-TYPGODKÄNNANDE 2.1 Ansökan om EEG-typgodkännande för en traktor vad gäller installationen av dess belysnings- och ljussignalanordningar skall lämnas in av traktortillverkaren eller av dennes representant.2.2 Ansökan skall åtföljas av följande handlingar i tre exemplar och av följande uppgifter:2.2.1 En beskrivning av traktortypen vad gäller de uppgifter som avses i 1.1.2.2.2 En förteckning över sådana anordningar som föreskrivs av tillverkaren för belysnings- och ljussignalutrustningen. Förteckningen får omfatta flera typer av anordningar för varje funktion. Varje typ skall vara klart identifierad (t.ex. genom typgodkännandemärkning, tillverkarens namn och adress osv.). Förteckningen får också omfatta följande tilläggsuppgifter om varje funktion: "eller likvärdiga anordningar".2.2.3 Sammanställningsritning för belysnings- och ljussignalutrustningen som helhet, som utvisar lägena för de olika lyktorna på traktorn.2.2.4 Sammanställningsritning(ar) för varje enskild lykta som utvisar de lysande ytorna enligt definition i 1.6.2.3 En olastad traktor som är försedd med belysnings- och ljussignalutrustning enligt beskrivningen i 2.2.2 och som är representativ för den traktortyp som skall godkännas skall tillhandahållas den tekniska tjänst som utför godkännandeprovningarna.2.4 Den handling som anges i bilaga 2 skall bifogas typgodkännandehandlingen.3. ALLMÄNNA SPECIFIKATIONER 3.1 Belysnings- och ljussignalanordningarna skall vara monterade så att de under normala användningsförhållanden, och oavsett eventuell vibration som de kan komma att utsättas för, behåller de egenskaper som anges i denna bilaga och möjliggör för traktorn att uppfylla kraven i denna bilaga. Det får inte vara möjligt att oavsiktligt ändra lyktornas inställning.3.1.1 Traktorer skall vara försedda med elektriska anslutningsdon som möjliggör att en löstagbar ljussignalutrustning kan användas. Traktorer skall vara försedda med det fast anslutna hylsuttag som rekommenderas i standard ISO R 1724 (Elektriska anslutningar för fordon med 6 eller 12 volts elektriskt system gällande särskilt för personbilar och lätta släpvagnar eller husvagnar) (första utgåvan, april 1970) eller ISO R 1185 (Elektriska anslutningar mellan dragande och dragna fordon med 24 volts elektriskt system och använda för internationella kommersiella transporter) (första utgåvan, mars 1970). I fråga om standard ISO R 1185 skall uppgiften för kontakt 2 begränsas till bakre sidopositionslyktan och breddmarkeringslyktan på vänster sida.3.2 De strålkastare som beskrivs i 1.5.7, 1.5.8 och 1.5.9 skall vara monterade så att en riktig inställning av deras riktning enkelt kan åstadkommas.3.3 För alla ljussignalanordningar skall lyktans referensaxel när den är monterad på traktorn vara parallell med traktorns bärplan på vägen och med traktorns längsplan. I varje riktning skall en tolerans på ± 3° medges. Dessutom skall varje särskild anvisning från tillverkaren om monteringen uppfyllas.3.4 Om det inte finns några särskilda anvisningar skall lyktornas höjd och inriktning kontrolleras med den olastade traktorn placerad på en plan och horisontell yta.3.5 Om det inte finns några särskilda krav skall lyktor som utgör ett par3.5.1 vara monterade symmetriskt på traktorn i förhållande till symmetrilängsplanet,3.5.2 vara symmetriska i förhållande till varandra i förhållande till symmetrilängsplanet,3.5.3 ha samma färgegenskaper,3.5.4 ha i stort sett likadana fotometriska egenskaper.3.6 På traktorer med asymmetrisk yttre form skall kraven i 3.5.1 och 3.5.2 uppfyllas så långt som möjligt. Dessa krav skall anses uppfyllda om avstånden från de två lyktorna till symmetrilängsplanet respektive till bärplanet på marken är desamma.3.7 Lyktor som har olika funktioner får vara separata eller grupperade, kombinerade eller bilda flerfunktion i en anordning, förutsatt att varje sådan lykta uppfyller de krav som är tillämpliga för den.3.8 Högsta höjden över marken skall mätas från högsta punkten och lägsta höjden från lägsta punkten på den lysande ytan.3.9 Om det inte finns några särskilda krav får inga andra lyktor än körriktningsvisare och varningsljus avge blinkande ljus.3.10 Inget rött ljus skall vara synligt framifrån och inget vitt ljus annat än från backningsstrålkastaren eller arbetslyktorna skall vara synligt bakifrån.Detta krav anses vara uppfyllt om följande gäller:3.10.1 För synbarheten av rött ljus framifrån: Det finns ingen direkt synbarhet av rött ljus om traktorn betraktas av en observatör som rör sig inom område 1 längs ett tvärplan 25 m framför traktorn (se tillägg 2 figur 1).3.10.2 För synbarheten av vitt ljus bakifrån: Det finns ingen direkt synbarhet av vitt ljus om traktorn betraktas av en observatör som rör sig inom område 2 längs ett tvärplan 25 m bakom traktorn (se tillägg 2 figur 2).3.10.3 Områdena 1 och 2, så som de ses av observatören, begränsas i sina respektive plan enligt följande:3.10.3.1 Angående höjden, av två horisontella plan som befinner sig 1 m respektive 2,2 m över marken.3.10.3.2 Angående bredden, av två vertikala plan som bildar en vinkel på 15° framåt respektive bakåt och utåt i förhållande till traktorns symmetriplan, genom kontaktpunkten (eller -punkterna) hos vertikala plan som är parallella med traktorns symmetrilängsplan och som begränsar traktorns totala bredd när den har bred spårvidd.Om det finns flera kontaktpunkter skall den som befinner sig längst fram väljas för område 1 och den som befinner sig längst bak för område 2.3.11 De elektriska anslutningarna skall vara sådana att främre och bakre sidopositionslyktorna, breddmarkeringslyktorna om sådana finns, och bakre skyltlyktan endast kan tändas och släckas samtidigt.3.12 De elektriska anslutningarna skall vara sådana att helljus- och halvljusstrålkastarna, dimstrålkastarna och dimbaklyktorna inte kan tändas om inte även de lyktor som anges i 3.11 tänds. Detta krav skall dock inte gälla för helljus- eller halvljusstrålkastare om deras ljusvarningssignal består av att halvljusstrålkastarna tänds upprepade gånger med korta mellanrum eller av att helljusstrålkastarna tänds upprepade gånger eller av att halvljusstrålkastarna och helljusstrålkastarna tänds växelvis med korta mellanrum.3.13 Färgerna på det ljus som avges av lyktorna eller reflektorerna skall vara enligt följande:- Helljusstrålkastare: vitt eller selektivt gult.- Halvljusstrålkastare: vitt eller selektivt gult.- Dimstrålkastare: vitt eller gult.- Backningsstrålkastare: vitt.- Körriktningsvisare: orangegult.- Varningsljus: orangegult.- Stopplykta: rött.- Bakre skyltlykta: vitt.- Främre sidopositionslykta: vitt. Selektivt gult medges om den främre sidopositionslyktan är en selektivt gul strålkastare.- Bakre sidopositionslykta: rött.- Dimbaklykta: rött.- Parkeringslykta: vitt framtill, rött baktill, orangegult om den bildar flerfunktion med sidokörriktningsvisarna.- Arbetslykta: inga krav.- Breddmarkeringslykta: vitt framtill, rött baktill.- Bakre reflexanordning, inte triangelformad: rött.Så länge alla krav som är nödvändiga för att erhålla EEG-fordonstypgodkännande inte gäller skall dock valet av färg på det ljus som avges av helljus- och halvljusstrålkastarna och dimstrålkastarna överlåtas till medlemsstaterna.3.14 Kontrollampornas uppgift får fullgöras av funktionskontrollanordningar.3.15 Dolda lyktor3.15.1 Det är förbjudet att dölja lyktor, med undantag för helljusstrålkastare, halvljusstrålkastare och dimstrålkastare, som får döljas när de inte används.3.15.2 En lysande yta i bruksläge skall kvarstå i detta läge om det fel som anges i 3.15.2.1 inträffar ensamt eller tillsammans med ett av de fel som beskrivs i 3.15.2.2.3.15.2.1 Avsaknad av kraft för manövrering av lyktan.3.15.2.2 Ett avbrott, impedans eller kortslutning till jord i den elektriska kretsen, fel i de hydrauliska eller pneumatiska ledningarna, Bowden-kablarna, spolarna eller andra delar som styr eller överför den energi som är avsedd att sätta igång döljningsanordningen.3.15.3 I händelse av ett fel på manöverorganet för döljningsanordningen skall det vara möjligt att flytta en dold belysningsanordning till bruksläget utan hjälp av verktyg.3.15.4 Det skall vara möjligt att flytta belysningsanordningar till bruksläget och att tända dem med hjälp av ett enda manöverorgan, utan att utesluta möjligheten att kunna flytta dem till bruksläget utan att tända dem. I fråga om grupperade helljus- och halvljusstrålkastare behövs dock det manöverorgan som avses ovan endast för att sätta igång halvljusstrålkastarna.3.15.5 Det får inte vara möjligt att oavsiktligt, från förarsätet, avbryta flyttningen av tända strålkastare innan dessa når bruksläget. Om det finns risk för att andra vägtrafikanter bländas genom flyttningen av strålkastarna får dessa endast tändas när de har nått sitt slutliga läge.3.15.6 Vid temperaturer på - 30 °C till + 50 °C skall en belysningsanordning kunna nå det helt öppna läget inom tre sekunder från igångsättandet med manöverorganet.3.16 Lyktor med varierbart läge3.16.1 I fråga om traktorer med en spårvidd på 1 150 mm eller mindre får läget hos körriktningsvisarna, främre och bakre sidopositionslyktorna och stopplyktorna varieras, förutsatt att3.16.1.1 dessa lyktor förblir synliga även när deras läge ändras,3.16.1.2 dessa lyktor kan låsas i det läge som krävs av trafikförhållandena. Låsningen skall vara automatisk.4. SÄRSKILDA SPECIFIKATIONER 4.1 Helljusstrålkastare4.1.1 BefintlighetIcke-obligatorisk.4.1.2 AntalTvå eller fyra.4.1.3 ArrangemangInga särskilda krav.4.1.4 Läge4.1.4.1 I sidled:Ytterkanterna på den lysande ytan får inte i något fall vara närmare traktorns yttersta kant än ytterkanterna på halvljusstrålkastarens lysande yta.4.1.4.2 I höjdled:Inga särskilda krav.4.1.4.3 I längsled:Så nära traktorns front som möjligt. Det avgivna ljuset får dock inte under några omständigheter orsaka föraren obehag, varken direkt eller indirekt genom backspeglarna och/eller andra reflekterande ytor på traktorn.4.1.5 Geometrisk synbarhetSynbarheten hos den lysande ytan, inklusive dess synbarhet inom områden som inte tycks vara belysta i den aktuella observationsriktningen, skall säkerställas inom ett divergerande utrymme som bestäms av linjer som utgår från den lysande ytans omkrets och bildar en vinkel på minst 5° med strålkastarens referensaxel.4.1.6 InställningFramåt.Bortsett från de anordningar som behövs för att upprätthålla rätt inställning, och när det finns två par helljusstrålkastare, får ett par strålkastare som endast fungerar som helljusstrålkastare vridas med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel omkring en axel som är nästan vertikal.4.1.7 Får "grupperas"med halvljusstrålkastaren och de andra framlyktorna.4.1.8 Får inte "kombineras"med någon annan lykta.4.1.9 Får bilda "flerfunktion"4.1.9.1 med halvljusstrålkastaren, om inte helljusstrålkastaren vrids med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel,4.1.9.2 med främre sidopositionslyktan,4.1.9.3 med dimstrålkastaren,4.1.9.4 med parkeringslyktan.4.1.10 Elektriska anslutningar4.1.10.1 Helljusstrålkastarna får tändas antingen samtidigt eller parvis. Vid övergång från halvljus till helljus skall minst ett par helljus tändas. Vid övergång från helljus till halvljus skall samtidigt alla helljusstrålkastare släckas.4.1.10.2 Halvljusen får förbli tända samtidigt som helljusen.4.1.11 KontrollampaObligatorisk.4.1.12 Övriga krav4.1.12.1 Den högsta sammanlagda styrkan hos de helljus som kan tändas samtidigt får inte överstiga 225 000 cd.4.1.12.2 Den högsta styrkan skall erhållas genom sammanräkning av de högsta styrkor som uppmätts vid tidpunkten för typgodkännandet och anges på de berörda godkännandeintygen.4.2 Halvljusstrålkastare4.2.1 BefintlighetObligatorisk.4.2.2 AntalTvå.4.2.3 ArrangemangInga särskilda krav.4.2.4 Läge4.2.4.1 I sidled:Inga särskilda krav.4.2.4.2 Höjd över marken:4.2.4.2.1 Om endast två halvljusstrålkastare är monterade:- lägst 500 mm,- högst 1 200 mm.Detta avstånd får ökas till 1 500 mm om höjden 1 200 mm inte kan hållas på grund av konstruktionen, varvid hänsyn tas till användningsförhållandena för traktorn och dess arbetsutrustning.4.2.4.2.2 I fråga om traktorer som framtill är utrustade för montering av bärbara anordningar skall två halvljusstrålkastare utöver de lyktor som anges i 4.2.4.2.1 tillåtas på en höjd som inte överstiger 2800 mm om- de elektriska anslutningarna är sådana att två par halvljusstrålkastare inte kan tändas samtidigt,- de tillagda halvljusstrålkastarna bildar flerfunktion eller är grupperade med tillagda främre sidopositionslyktor.4.2.4.3 I längsled:Så nära traktorns front som möjligt. Det avgivna ljuset får dock inte under några omständigheter orsaka föraren obehag, varken direkt eller indirekt genom backspeglarna och/eller andra reflekterande ytor på traktorn.4.2.5 Geometrisk synbarhetDefinieras av vinklarna á och â enligt 1.9:á = 15° uppåt och 10° nedåt,â = 45° utåt och 5° inåt.Inom detta område skall nästan hela den ljusavgivande ytan i lyktan vara synlig.Förekomsten av paneler eller andra utrustningsdetaljer nära lyktan får inte orsaka sekundäreffekter som medför obehag för andra vägtrafikanter.4.2.6 Inställning4.2.6.1 Inställningen av halvljusstrålkastarna får inte ändras med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel.4.2.6.2 Om halvljusstrålkastarnas höjd är lika med eller större än 500 mm och mindre än eller lika med 1 200 mm skall det vara möjligt att sänka halvljuset med mellan 0,5 och 4 %.4.2.6.3 Om halvljusstrålkastarnas höjd är högre än 1 200 mm men inte högre än 1 500 mm skall gränsvärdet på 4 % enligt 4.2.6.2 ökas till 6 %. De halvljusstrålkastare som avses i 4.2.4.2.2 skall ställas in så att den horisontella linje som avskiljer det belysta området från det obelysta mätt 15 m från lyktan befinner sig på en höjd som är lika med hälften av avståndet mellan marken och lyktans centrum.4.2.7 Får "grupperas"med helljusstrålkastaren och de andra framlyktorna.4.2.8 Får inte "kombineras"med någon annan lykta.4.2.9 Får bilda "flerfunktion"4.2.9.1 med helljusstrålkastaren, om inte den senare vrids med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel,4.2.9.2 med de andra framlyktorna.4.2.10 Elektriska anslutningarManöverorganet för övergång till halvljus skall samtidigt släcka alla helljusstrålkastare.Halvljusen får förbli tända samtidigt som helljusen.4.2.11 KontrollampaIcke-obligatorisk.4.2.12 Övriga kravKraven i 3.5.2 skall inte gälla för halvljusstrålkastare.4.3 Dimstrålkastare4.3.1 BefintlighetIcke-obligatorisk.4.3.2 AntalTvå.4.3.3 ArrangemangInga särskilda krav.4.3.4 Läge4.3.4.1 I sidled:Inga särskilda krav.4.3.4.2 I höjdled:Inte lägre än 250 mm över marken.Ingen punkt på den lysande ytan får befinna sig högre än den högsta punkten på halvljusstrålkastarens lysande yta.4.3.4.3 I längsled:Så nära traktorns front som möjligt. Det avgivna ljuset får dock inte under några omständigheter orsaka föraren obehag, varken direkt eller indirekt genom backspeglarna och/eller andra reflekterande ytor på traktorn.4.3.5 Geometrisk synbarhetDefinieras av vinklarna á och â enligt 1.9:á = 5° uppåt och nedåt,â = 45° utåt och 5° inåt.4.3.6 InställningInställningen av dimstrålkastarna får inte ändras med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel.De skall vara riktade framåt utan att orsaka onödig bländning eller obehag för mötande förare och andra vägtrafikanter.4.3.7 Får "grupperas"med andra framlyktor.4.3.8 Får inte "kombineras"med andra framlyktor.4.3.9 Får bilda "flerfunktion"4.3.9.1 med helljusstrålkastare som inte vrids med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel när det finns fyra strålkastare,4.3.9.2 med främre sidopositionslyktorna,4.3.9.3 med parkeringslyktan.4.3.10 Elektriska anslutningarDet skall vara möjligt att tända och släcka dimstrålkastaren oberoende av helljus- och halvljusstrålkastarna och vice versa.4.3.11 KontrollampaIcke-obligatorisk.4.4 Backningsstrålkastare4.4.1 BefintlighetIcke-obligatorisk.4.4.2 AntalEn eller två.4.4.3 ArrangemangInga särskilda krav.4.4.4 Läge4.4.4.1 I sidled:Inga särskilda krav.4.4.4.2 I höjdled:Inte lägre än 250 mm och inte högre än 1 200 mm över marken.4.4.4.3 I längsled:Baktill på traktorn.4.4.5 Geometrisk synbarhetDefinieras av vinklarna á och â enligt 1.9:á = 15° uppåt och 5° nedåt,â = 45° åt höger och åt vänster om det bara finns en strålkastare,â = 45° utåt och 30° inåt om det finns två strålkastare.4.4.6 InställningBakåt.4.4.7 Får "grupperas"med varje annan baklykta.4.4.8 Får inte "kombineras"med andra lyktor.4.4.9 Får inte bilda "flerfunktion"med andra lyktor.4.4.10 Elektriska anslutningarDen skall endast kunna tändas om backväxeln är ilagd och om den anordning som styr start och stopp av motorn står i ett sådant läge att motorn kan vara i drift.Den får inte tändas eller förbli tänd om något av ovanstående villkor inte uppfylls.4.4.11 KontrollanordningIcke-obligatorisk.4.5 Körriktningsvisare4.5.1 Befintlighet (se tillägg 3)Obligatorisk. Körriktningsvisare är indelade i kategorier (1, 2 och 5) vars sammansättning på en traktor utgör ett arrangemang (A-D).Arrangemang A skall endast tillåtas på traktorer vars totallängd inte överstiger 4,60 m och i det fall då avståndet mellan ytterkanterna på de lysande ytorna är högst 1,60 m.Arrangemangen B, C och D skall tillåtas på alla traktorer.4.5.2 AntalAntalet anordningar skall vara sådant att de kan avge signaler som motsvarar ett av de arrangemang som avses i 4.5.3.4.5.3 Arrangemang (se tillägg 3)>Plats för tabell>Dessa lyktor får vara separata, grupperade eller kombinerade.>Plats för tabell>Främre och sidokörriktningsvisarna får vara separata, grupperade eller kombinerade.>Plats för tabell>4.5.4 Läge4.5.4.1 I sidled:Kanten på den lysande yta som befinner sig längst bort från traktorns symmetrilängsplan får inte befinna sig mer än 400 mm från traktorns yttersta kant.Avståndet mellan innerkanterna på de två lysande ytorna får inte vara mindre än 500 mm.När det vertikala avståndet mellan bakre körriktningsvisaren och motsvarande bakre sidopositionslykta inte är mer än 300 mm får inte avståndet mellan traktorns yttersta kant och bakre körriktningsvisarens ytterkant med mer än 50 mm överstiga avståndet mellan traktorns yttersta kant och ytterkanten på motsvarande bakre sidopositionslykta.För främre körriktningsvisare skall den lysande ytan befinna sig minst 40 mm från den lysande ytan i halvljusstrålkastarna eller dimstrålkastarna om sådana finns. Ett kortare avstånd medges om ljusstyrkan i körriktningsvisarens referensaxel är minst 400 cd.4.5.4.2 I höjdled:Över marken:- inte lägre än 500 mm för körriktningsvisare i kategori 5,- inte lägre än 400 mm för körriktningsvisare i kategorierna 1 och 2,- inte högre än 1 900 mm för alla kategorier.Om traktorns konstruktion gör det omöjligt att hålla sig inom detta högsta värde får den högsta punkten på den lysande ytan befinna sig vid 2 300 mm för körriktningsvisare i kategori 5, för körriktningsvisare i kategorierna 1 och 2 som ingår i arrangemang A och för körriktningsvisare i kategori 1 som ingår i arrangemang B. Avståndet får vara 2 100 mm för körriktningsvisare i kategorierna 1 och 2 som ingår i andra arrangemang.4.5.4.3 I längsled:Avståndet mellan referenscentrum för sidokörriktningsvisarens lysande yta (arrangemangen B och C) och det tvärplan som utmärker den främre gränsen för traktorns totala längd får inte överstiga 1 800 mm. Om traktorns konstruktion gör det omöjligt att uppfylla de minsta vinklarna för synbarhet får detta avstånd ökas till 2 600 mm.4.5.5 Geometrisk synbarhetHorisontell vinkel (se tillägg 3)Vertikal vinkel15° över och under horisontalplanet. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 10° i fråga om sidokörriktningsvisare i arrangemangen B och C om deras höjd är lägre än 1 500 mm. Detsamma gäller i fråga om körriktningsvisare i kategori 1 i arrangemangen B och D.4.5.6 InställningOm tillverkaren har fastställt särskilda krav på installation skall dessa beaktas.4.5.7 Får "grupperas"med en eller flera lyktor som inte kan döljas.4.5.8 Får inte "kombineras"med en annan lykta, utom enligt arrangemangen som anges i 4.5.3.4.5.9 Får bilda "flerfunktion"endast med en parkeringslykta, men enbart i fråga om körriktningsvisare i kategori 5.4.5.10 Elektriska anslutningarKörriktningsvisarna skall tändas oberoende av andra lyktor. Alla körriktningsvisare på ena sidan av en traktor skall tändas och släckas med hjälp av samma manöverorgan och skall blinka i takt.4.5.11 FunktionskontrollanordningObligatorisk för alla körriktningsvisare som inte är direkt synliga för föraren. Den får vara optisk eller akustisk eller bådadera.Om den är optisk skall den utgöras av en blinkande lampa som i händelse av fel på någon annan körriktningsvisare än sidokörriktningsvisarna antingen släcks eller förblir tänd utan att blinka eller uppvisar en märkbart ändrad frekvens. Om funktionskontrollanordningen är helt akustisk skall den vara klart hörbar och uppvisa en märkbart ändrad frekvens i händelse av fel.Om en traktor är utrustad för att kunna dra en släpvagn skall den vara utrustad med en särskild optisk funktionskontrollanordning för körriktningsvisarna på släpvagnen, om inte dragfordonets kontrollanordning tillåter att fel på vilken som helst av körriktningsvisarna på den bildade traktorkombinationen kan upptäckas.4.5.12 Övriga kravLjuset skall vara ett blinkande ljus som blinkar 90 ± 30 gånger per minut.Manövrering av ljussignalens manöverorgan skall inom högst en sekund medföra att ljuset tänds och inom högst en och en halv sekund att ljuset släcks första gången.Om en traktor är godkänd för att dra en släpvagn skall manöverorganet för körriktningsvisarna på traktorn även manövrera körriktningsvisarna på släpvagnen.I händelse av andra fel än en kortslutning i en körriktningsvisare skall de andra fortsätta att blinka, men frekvensen får under detta förhållande vara en annan än den angivna.4.6 Varningsljus4.6.1 BefintlighetObligatorisk.>Plats för tabell>4.6.10 Elektriska anslutningarSignalen skall manövreras med hjälp av ett särskilt manöverorgan som tillåter alla körriktningsvisare att blinka i takt.4.6.11 KontrollampaObligatorisk. En blinkande varningslampa som kan arbeta tillsammans med de kontrollanordningar som anges i 4.5.11.4.6.12 Övriga kravEnligt vad som anges i 4.5.12. Om en traktor är utrustad för att kunna dra en släpvagn skall manöverorganet för varningsljuset även kunna sätta igång körriktningsvisarna på släpvagnen. Varningsljuset skall även fungera om anordningen för att starta eller stoppa motorn står i ett läge som gör det omöjligt att starta motorn.4.7 Stopplyktor4.7.1 BefintlighetIcke-obligatorisk.4.7.2 AntalTvå.4.7.3 ArrangemangInga särskilda krav.4.7.4 Läge4.7.4.1 I sidled:Inte mer än 500 mm från varandra. Detta avstånd får minskas till 400 mm om fordonets totala bredd är mindre är 1 400 mm.4.7.4.2 I höjdled:Över marken: inte lägre än 400 mm och inte högre än 1 900 mm eller inte högre än 2 100 mm om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom 1 900 mm.4.7.4.3 I längsled:Baktill på traktorn.4.7.5 Geometrisk synbarhetHorisontell vinkel45° utåt och inåt.Vertikal vinkel15° över och under horisontalplanet. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 10° i fråga om lyktor som befinner sig lägre än 1 500 mm över marken och till 5° i fråga om lyktor som befinner sig lägre än 750 mm över marken.4.7.6 InställningBakåt.4.7.7 Får "grupperas"med en eller flera andra baklyktor.4.7.8 Får inte "kombineras"med någon annan lykta.4.7.9 Får bilda "flerfunktion"med bakre sidopositionslyktan eller parkeringslyktan.4.7.10 Elektriska anslutningarSkall tändas när färdbromsen ansätts.4.7.11 KontrollampaIcke-obligatorisk. Om den finns skall den vara en inte blinkande varningslampa som tänds i händelse av fel på stopplyktorna.4.7.12 Övriga kravStopplyktornas ljusstyrka skall vara märkbart högre än de bakre sidopositionslyktornas.4.8 Bakre skyltlykta4.8.1 BefintlighetObligatorisk.>Plats för tabell>4.8.7 Får "grupperas"med en eller flera baklyktor.4.8.8 Får "kombineras"med bakre sidopositionslyktorna.4.8.9 Får inte bilda "flerfunktion"med en annan lykta.4.8.10 Elektriska anslutningarAnordningen skall endast tändas samtidigt med bakre sidopositionslyktorna.4.8.11 KontrollampaIcke-obligatorisk. Om den finns bör dess uppgift fullgöras av den kontrollanordning som krävs för främre och bakre sidopositionslyktorna.4.9 Främre sidopositionslyktor4.9.1 BefintlighetObligatorisk.4.9.2 AntalTvå eller fyra (se 4.2.4.2.2).4.9.3 ArrangemangInga särskilda krav.4.9.4 Läge4.9.4.1 I sidled:Den punkt på den lysande ytan som befinner sig längst bort från traktorns symmetrilängsplan får inte befinna sig mer än 400 mm från traktorns yttersta kant.Avståndet mellan innerkanterna på de två lysande ytorna får inte vara mindre än 500 mm.4.9.4.2 I höjdled:Över marken: inte lägre än 400 mm och inte högre än 1 900 mm eller inte högre än 2 100 mm om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom de 1 900 mm som anges ovan.4.9.4.3 I längsled:Inga föreskrifter förutsatt att lyktorna är riktade framåt och att vinklarna för geometrisk synbarhet enligt 4.9.5 uppfylls.4.9.5 Geometrisk synbarhetHorisontell vinkelFör de två främre sidopositionslyktorna: 10° inåt och 80° utåt. Vinkeln på 10° inåt får dock minskas till 5° om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom 10°. För traktorer med en total bredd som inte överstiger 1 400 mm får denna vinkel minskas till 3° om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom 10°.Vertikal vinkel15° över och under horisontalplanet. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 10° om lyktans höjd över marken är mindre än 1 500 mm, och till 5° om denna höjd är mindre än 750 mm.4.9.6 InställningFramåt.4.9.7 Får "grupperas"med varje annan framlykta.4.9.8 Får inte "kombineras"med några andra lyktor.4.9.9 Får bilda "flerfunktion"med varje annan framlykta.4.9.10 Elektriska anslutningarInga särskilda föreskrifter.4.9.11 KontrollanordningObligatorisk. Denna kontrollanordning skall inte blinka. Den krävs inte om instrumentpanelens belysning endast kan tändas samtidigt med främre sidopositionslyktorna.4.10 Bakre sidopositionslyktor4.10.1 BefintlighetObligatorisk.4.10.2 AntalTvå.4.10.3 ArrangemangInga särskilda krav.4.10.4 Läge4.10.4.1 I sidled:Den punkt på den lysande ytan som befinner sig längst bort från traktorns symmetrilängsplan får inte befinna sig mer än 400 mm från traktorns yttersta kant.Avståndet mellan innerkanterna på de två lysande ytorna får inte vara mindre än 500 mm. Detta avstånd får minskas till 400 mm om traktorns totala bredd är mindre än 1 400 mm.4.10.4.2 I höjdled:Över marken: inte lägre än 400 mm och inte högre än 1 900 mm eller inte högre än 2 100 mm om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom 1 900 mm.4.10.4.3 I längsled:Baktill på traktorn.4.10.5 Geometrisk synbarhetHorisontell vinkelFör de två bakre sidopositionslyktorna:- antingen 45° inåt och 80° utåt,- eller 80° inåt och 45° utåt.Vertikal vinkel15° över och under horisontalplanet. Vinkeln under horisontalplanet får minskas till 10° om lyktans höjd över marken är mindre än 1 500 mm, och till 5° om denna höjd är mindre än 750 mm.4.10.6 InställningBakåt.4.10.7 Får "grupperas"med varje annan baklykta.4.10.8 Får "kombineras"med bakre skyltlyktan.4.10.9 Får bilda "flerfunktion"med stopplyktan, dimbaklyktan eller parkeringslyktan.4.10.10 Elektriska anslutningarInga särskilda föreskrifter.4.10.11 KontrollampaObligatorisk. Den skall vara kombinerad med motsvarande anordning för främre sidopositionslyktorna.4.11 Dimbaklykta4.11.1 BefintlighetIcke-obligatorisk.4.11.2 AntalEn eller två.4.11.3 ArrangemangDetta skall uppfylla villkoren för geometrisk synbarhet.4.11.4 Läge4.11.4.1 I sidled:Om det endast finns en dimbaklykta skall den sitta på motsatt sida om traktorns symmetrilängsplan i förhållande till den trafikriktning som föreskrivs i registreringslandet.I samtliga fall skall avståndet mellan dimbaklyktan och stopplyktan vara större än 100 mm.4.11.4.2 I höjdled:Över marken: inte lägre än 400 mm och inte högre än 1 900 mm eller inte högre än 2 100 mm om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom 1 900 mm.4.11.4.3 I längsled:Baktill på traktorn.4.11.5 Geometrisk synbarhetHorisontell vinkel25° inåt och utåt.Vertikal vinkel5° över och under horisontalplanet.4.11.6 InställningBakåt.4.11.7 Får "grupperas"med alla andra baklyktor.4.11.8 Får inte "kombineras"med andra lyktor.4.11.9 Får bilda "flerfunktion"med bakre sidopositionslyktorna eller parkeringslyktan.4.11.10 Elektriska anslutningarSkall vara sådana att dimbaklyktan endast kan tändas när halvljusstrålkastarna eller dimstrålkastarna används.Om det finns dimstrålkastare skall det vara möjligt att släcka dimbaklyktan oberoende av dimstrålkastarna.4.11.11 KontrollampaObligatorisk. En oberoende varningslampa med fast sken.4.12 Parkeringslykta4.12.1 BefintlighetIcke-obligatorisk.4.12.2 AntalBeroende av arrangemanget.4.12.3 Arrangemang- Antingen två framlyktor och två baklyktor,- eller en lykta på varje sida.4.12.4 Läge4.12.4.1 I sidled:Den punkt på den lysande ytan som befinner sig längst bort från traktorns symmetrilängsplan får inte befinna sig mer än 400 mm från traktorns yttersta kant. I fråga om ett lyktpar skall dessutom lyktorna sitta på traktorns sidor.4.12.4.2 I höjdled:Över marken: inte lägre än 400 mm och inte högre än 1 900 mm eller inte högre än 2 100 mm om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom 1 900 mm.4.12.4.3 I längsled:Inga särskilda krav.4.12.5 Geometrisk synbarhetHorisontell vinkel45° utåt, framåt och bakåt.Vertikal vinkel15° över och under horisontalplanet. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 10° om lyktans höjd över marken är mindre än 1 500 mm, och till 5° om denna höjd är mindre än 750 mm.4.12.6 InställningSå att lyktorna uppfyller villkoren om synbarhet framåt och bakåt.4.12.7 Får "grupperas"med varje annan lykta.4.12.8 Får inte "kombineras"med andra lyktor.4.12.9 Får bilda "flerfunktion"- framtill: med sidopositionslyktorna, halvljusstrålkastarna, helljusstrålkastarna och dimstrålkastarna,- baktill: med sidopositionslyktorna, stopplyktorna och dimbaklyktorna,- med körriktningsvisarna i kategori 5.4.12.10 Elektriska anslutningarAnslutningarna skall tillåta parkeringslyktorna på samma sida om traktorn att tändas oberoende av några andra lyktor.4.12.11 KontrollanordningIcke-obligatorisk. Om det finns en kontrollanordning får det inte vara möjligt att förväxla den med kontrollanordningen för sidopositionslyktorna.4.12.12 Övriga kravUppgiften för denna lykta får även fullgöras genom att främre och bakre sidopositionslyktorna på samma sida om traktorn tänds samtidigt.4.13 Breddmarkeringslykta4.13.1 BefintlighetIcke-obligatorisk på traktorer med en bredd som överstiger 2,10 m.Förbjuden på alla andra traktorer.4.13.2 AntalTvå synliga framifrån och två synliga bakifrån.4.13.3 ArrangemangInga särskilda krav.4.13.4 Läge4.13.4.1 I sidled:Så nära traktorns yttersta kant som möjligt.4.13.4.2 I höjdled:På den högsta höjd som överensstämmer med kraven på dess läge i sidled och symmetrin för lyktorna.4.13.4.3 I längsled:Inga särskilda krav.4.13.5 Geometrisk synbarhetHorisontell vinkel80° utåt.Vertikal vinkel5° över och 20° under horisontalplanet.4.13.6 InställningSå att lyktorna uppfyller synbarhetskraven framåt och bakåt.>Plats för tabell>4.13.10 Elektriska anslutningarInga särskilda föreskrifter.4.13.11 KontrollanordningIcke-obligatorisk.4.13.12 Övriga kravOm alla andra villkor är uppfyllda får den lykta som är synlig framifrån och den lykta som är synlig bakifrån, på samma sida om traktorn, kombineras i en anordning.Läget för en breddmarkeringslykta i förhållande till motsvarande sidopositionslykta skall vara sådant att avståndet mellan projektionerna på ett vertikalt tvärplan av punkterna närmast de lysande ytorna i de två lyktorna i fråga är minst 200 mm.4.14 Bakre reflexanordning, inte triangelformad4.14.1 BefintlighetObligatorisk.4.14.2 AntalTvå eller fyra (se 4.14.5.2).4.14.3 ArrangemangInga särskilda föreskrifter.4.14.4 Läge4.14.4.1 I sidled:Den punkt på den lysande ytan som befinner sig längst bort från traktorns symmetrilängsplan får inte befinna sig mer än 400 mm från traktorns yttersta kant.Avståndet mellan reflexanordningarnas innerkanter skall vara minst 600 mm. Detta avstånd får minskas till 400 mm om traktorns totala bredd är mindre än 1 300 mm.4.14.4.2 I höjdled:Över marken: inte lägre än 400 mm och inte högre än 900 mm. Det övre gränsvärdet får ökas till 1 200 mm om det inte är möjligt att hålla sig inom höjden 900 mm utan att behöva använda fastsättningsanordningar som lätt kan skadas eller böjas.4.14.4.3 I längsled:Inga särskilda krav.4.14.5 Geometrisk synbarhet4.14.5.1 Horisontell vinkel30° inåt och utåt.Vertikal vinkel15° över och under horisontalplanet. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 5° om lyktans höjd över marken är mindre än 750 mm.4.14.5.2 Om det är omöjligt att uppfylla ovanstående läges- och synbarhetskrav får fyra reflexanordningar monteras enligt följande installationsföreskrifter:4.14.5.2.1 Två reflexanordningar skall finnas inom den högsta höjden på 900 mm över marken, ha ett avstånd mellan innerkanterna på minst 400 mm och ha en vertikal synbarhetsvinkel över horisontalplanet på 15°.4.14.5.2.2 De två andra skall finnas inom en högsta höjd på 2 100 mm över marken och uppfylla kraven i 4.14.4.1 och 4.14.5.1.4.14.6 InställningBakåt.4.14.7 Får "grupperas"med varje annan lykta.4.14.8 Övriga kravReflexanordningens lysande yta får ha delar som är gemensamma med den lysande ytan i varje annan baklykta.4.15 Arbetslykta4.15.1 BefintlighetIcke-obligatorisk.4.15.2 AntalInga särskilda krav.>Plats för tabell>4.15.10 Elektriska anslutningarDenna lykta skall tändas oberoende av alla andra lyktor eftersom den inte belyser vägen eller fungerar som en signalanordning på vägen.4.15.11 KontrollanordningIcke-obligatorisk.5. ÖVERENSSTÄMMELSE MED GODKÄND TYP 5.1 Varje serietillverkad traktor skall överensstämma med den traktortyp som erhållit typgodkännande med avseende på installationen av belysnings- och ljussignalanordningarna och deras egenskaper enligt detta direktiv.Tillägg 1 >Hänvisning till >Tillägg 2 >Hänvisning till >Tillägg 3 KÖRRIKTNINGSVISARE: GEOMETRISK SYNBARHET >Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >BILAGA 2FÖREBILD>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >


Avis juridique important

|

31997L0006

Kommissionens direktiv 97/6/EG av den 30 januari 1997 om ändring av rådets direktiv 70/524/EEG om fodertillsatser (Text av betydelse för EES)

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 035 , 05/02/1997 s. 0011 - 0013

KOMMISSIONENS DIREKTIV 97/6/EG av den 30 januari 1997 om ändring av rådets direktiv 70/524/EEG om fodertillsatser (Text av betydelse för EES)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 70/524/EEG av den 23 november 1970 om fodertillsatser (1), senast ändrad genom kommissionens direktiv 96/66/EG (2), särskilt artikel 11 i detta, ochmed beaktande av följande:Enligt artikel 11 i direktiv 70/524/EEG får en medlemsstat tillfälligt förbjuda användningen av någon av de tillsatser som räknas upp i bilaga I till direktivet om det, på goda grunder till följd av nya uppgifter eller att en ny bedömning har gjorts av befintliga uppgifter sedan bestämmelserna ifråga antogs, kan fastställas att denna tillsats utgör en fara för människors och djurs hälsa eller för miljön.Danmark och Tyskland har från och med den 20 maj 1995 respektive den 19 januari 1996 på sina territorier förbjudit all användning av antibiotikumet avoparcin i foder. I enlighet med bestämmelserna i direktiv 70/524/EEG har båda dessa medlemsstater var och en underrättat övriga medlemsstater och kommissionen om de omständigheter som föranlett dem att fatta detta beslut. Danmark översände dessa uppgifter den 20 maj 1995 och den 13 juli 1995 och Tyskland den 5 mars 1996.I Danmark och Tyskland anser man att avoparcin utgör en fara för människors hälsa eftersom detta antibiotikum ur gruppen glykopeptider, enligt dessa medlemsstater, genom foder framkallar resistens mot glykopeptider som administreras inom humanmedicin. Denna överföring av resistens riskerar därför att begränsa effektiviteten av en stor kategori antibiotika som är avsedda att behandla eller förebygga allvarliga infektioner hos människor. Följaktligen uppfylls inte ett av de villkor som ställs i direktiv 70/524/EEG för att tillstånd att användas som tillsats skall beviljas.Kommissionen har rådfrågat Vetenskapliga foderkommittén. Efter en grundlig genomgång av situationen fastslog denna kommitté i sitt yttrande den 21 maj 1996 att i brist på avgörande faktorer som gör det möjligt att fastställa ett samband mellan orsak och verkan när det gäller betydelsen av de organismer som är resistenta mot glykopeptider med animaliskt ursprung (enterokocker) eller deras gener i människosjukdomar finns det ingen anledning att endast tillåta användning av glykopeptider i humanmedicin. Kommittén medger dock att de rapporter som Danmark och Tyskland lämnat in ger upphov till allvarliga funderingar. Kommittén föreslår därför att användningen av avoparcin som tillsats omedelbart omprövas om det bevisas att resistens kan överföras från djur till människor. Som en försiktighetsåtgärd föreslår kommittén att ingen annan tillsats ur gruppen glykopeptider som har samma verkningsplats och -mekanismer som avoparcin skall tillåtas innan Vetenskapliga kommittén är nöjd med resultaten från de undersökningar som skall göras.Om det inte finns tillräckliga vetenskapliga uppgifter som gör det möjligt att på ett övertygande sätt fastställa den risk för överföring av resistens som Danmark och Tyskland åberopar så tillåter tillgängliga bevis inte heller att en sådan risk med säkerhet kan uteslutas, eftersom det inte finns ytterligare vetenskapliga uppgifter.Det bör göras olika undersökningar i syfte att bättre avgränsa problemet med antibiotikaresistens som skulle kunna bero på användning av tillsatser i foder och på så sätt skulle kunna överföras till människor. Ett program för övervakning av mikrobial resistens hos djur som fått antibiotika måste införas snarast.I detta skede av osäkerhet är det bättre att vara så försiktig som möjligt och att inte ta den minsta risk att minska effektiviteten av vissa glykopeptider, som till exempel vancomycin, som är absolut nödvändiga inom humanmedicin.Förbudet mot avoparcin bör betraktas som en förebyggande skyddsåtgärd som kan omprövas om tvivlen när det gäller denna tillsats skulle upphöra till följd av resultaten från de undersökningar som kommer att utföras och av de övervakningsprogram som kommer att etableras.De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga foderkommittén.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Bilaga I till direktiv 70/524/EEG skall ändras i enlighet med bilagan till detta direktiv.Artikel 2 Kommissionen skall före den 31 december 1998 ompröva bestämmelserna i detta direktiv på grundval av de resultat som erhållits genom- olika undersökningar rörande utveckling av resistens till följd av användning av antibiotika, i synnerhet glykopeptider, och- det övervakningsprogram för mikrobial resistens hos djur som erhållit antibiotika, vilket i första hand skall utföras av de personer som ansvarar för avyttring av de aktuella tillsatserna.Artikel 3 1. Medlemsstaterna skall senast den 1 april 1997 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa bilagan till detta direktiv. De skall genast underrätta kommissionen om detta.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 4 Detta direktiv träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Artikel 5 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 30 januari 1997.På kommissionens vägnarFranz FISCHLERLedamot av kommissionen(1) EGT nr L 270, 14.12.1970, s. 1.(2) EGT nr L 272, 25.10.1996, s. 32.BILAGA I bilaga I till direktiv 70/524/EEG skall del A "Antibiotika" nummer E 715 "Avoparcin" och alla uppgifter i samband med detta (kemisk formel, beskrivning, djurart eller djurkategori, maximiålder, lägsta innehåll, övriga bestämmelser) utgå.


title: Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/94/EG av den 22 oktober 2008 om skydd för arbetstagare vid arbetsgivarens insolvens (kodifierad version) (Text av betydelse för EES)

text:
               28.10.2008

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 283/36

      EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2008/94/EG
   av den 22 oktober 2008
   om skydd för arbetstagare vid arbetsgivarens insolvens
   (kodifierad version)
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 137.2,
   med beaktande av kommissionens förslag,
   med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
   efter att ha hört Regionkommittén,
   i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och
   av följande skäl:

               (1)

               Rådets direktiv 80/987/EEG av den 20 oktober 1980 om skydd för arbetstagare vid arbetsgivarens insolvens (3) har ändrats flera gånger (4) på ett väsentligt sätt. För att skapa klarhet och överskådlighet bör det direktivet kodifieras.

               (2)

               I punkt 7 i gemenskapens stadga om grundläggande sociala rättigheter för arbetstagare, som antogs den 9 december 1989, föreskrivs att förverkligandet av den inre marknaden måste leda till att levnads- och arbetsvillkoren för arbetstagare inom gemenskapen förbättras samt att förbättringen, där så behövs, även måste medföra att vissa aspekter av anställningsreglerna utvecklas, såsom förfaranden vid kollektiva uppsägningar och konkurser.

               (3)

               Det är nödvändigt att skydd upprättas för arbetstagarna vid arbetsgivarens insolvens och för att garantera dem ett minimiskydd, särskilt för att garantera betalning av deras utestående fordringar, samtidigt som hänsyn måste tas till behovet av en välbalanserad ekonomisk och social utveckling inom gemenskapen. För detta ändamål bör alla medlemsstater inrätta en institution som säkerställer att de berörda arbetstagarna får betalt för sina utestående fordringar.

               (4)

               För att säkerställa ett rättvist skydd för de berörda arbetstagarna bör man definiera insolvens i enlighet med utvecklingen av lagstiftningen i medlemsstaterna på detta område och detta begrepp bör även avse andra insolvensförfaranden än likvidationsförfaranden. I syfte att fastställa garantiinstitutionens betalningsskyldighet bör medlemsstaterna i detta sammanhang ha möjlighet att föreskriva att en insolvenssituation som leder till flera insolvensförfaranden ska hanteras som om det gällde ett enda insolvensförfarande.

               (5)

               Det bör säkerställas att de arbetstagare som avses i rådets direktiv 97/81/EG av den 15 december 1997 om ramavtalet om deltidsarbete undertecknat av UNICE, CEEP och EFS (5), rådets direktiv 1999/70/EG av den 28 juni 1999 om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP (6) och rådets direktiv 91/383/EEG av den 25 juni 1991 om komplettering av åtgärderna för att främja förbättringar av säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare med tidsbegränsat anställningsförhållande eller tillfälligt anställningsförhållande (7) inte utesluts från tillämpningsområdet för det här direktivet.

               (6)

               För att tillgodose arbetstagarnas rättssäkerhet när företag som bedriver verksamhet i flera medlemsstater blir insolventa och för att trygga arbetstagarnas rättigheter i enlighet med EG-domstolens rättspraxis, är det nödvändigt att ha bestämmelser som uttryckligen fastställer vilken institution som är behörig att betala de utestående fordringarna till arbetstagarna i dessa fall och som fastställer målet för samarbetet mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter att snarast möjligt reglera arbetstagarnas utestående fordringar. Det är vidare nödvändigt att föreskriva ett samarbete mellan behöriga administrativa myndigheter i medlemsstaterna för att se till att bestämmelserna på detta område tillämpas på rätt sätt.

               (7)

               Medlemsstaterna kan införa begränsningar av garantiinstitutionernas ansvar. Begränsningarna bör vara förenliga med direktivets sociala mål, och vid införandet av dessa kan olika nivåer på fordringarna beaktas.

               (8)

               För att underlätta fastställandet av insolvensförfaranden bl.a. i gränsöverskridande situationer bör det föreskrivas att medlemsstaterna ska informera kommissionen och övriga medlemsstater om de typer av insolvensförfaranden som ger anledning till åtgärd från garantiinstitutionen.

               (9)

               Eftersom målet för den föreslagna åtgärden i detta direktiv inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

               (10)

               Kommissionen bör för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om genomförandet och tillämpningen av detta direktiv, särskilt med avseende på de nya anställningsformer som uppkommer i medlemsstaterna.

               (11)

               Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller de tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning av de direktiv som anges i bilaga I del C.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   KAPITEL I
   TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER
   Artikel 1
   1.   Detta direktiv ska tillämpas på fordringar som arbetstagare på grund av anställningsavtal eller anställningsförhållanden har gentemot arbetsgivare som är att anse som insolventa enligt artikel 2.1.
   2.   Medlemsstaterna får undantagsvis utesluta fordringar från vissa kategorier av arbetstagare från tillämpningsområdet för detta direktiv om det finns andra former av garanti som ger arbetstagarna ett skydd motsvarande det som följer av detta direktiv.
   3.   Medlemsstaterna får, om en sådan bestämmelse redan finns i deras nationella lagstiftning, fortsätta att utesluta följande kategorier från tillämpningsområdet för detta direktiv:

               a)

               Arbetstagare i hushållet som är anställda av en fysisk person.

               b)

               Fiskare som avlönas separat.

         Artikel 2
   1.   I detta direktiv ska en arbetsgivare anses vara insolvent när en ansökan har inlämnats om att inleda ett kollektivt förfarande som grundas på arbetsgivarens insolvens i enlighet med respektive medlemsstats lagar och andra författningar och som innebär att arbetsgivarens tillgångar helt eller delvis tas i anspråk och att en förvaltare eller en person som utövar en liknande funktion utses, samt när den myndighet som är behörig enligt dessa lagar och andra författningar

               a)

               har beslutat att inleda ett förfarande, eller

               b)

               har fastställt att arbetsgivarens företag eller verksamheter definitivt har upphört och att befintliga tillgångar är otillräckliga för att motivera att förfarandet inleds.

         2.   Detta direktiv påverkar inte den definition som följer av nationell rätt beträffande termerna arbetstagare, arbetsgivare, lön, omedelbar rätt till och framtida rätt till.
   Medlemsstaterna får från tillämpningsområdet för detta direktiv emellertid inte utesluta

               a)

               deltidsanställda i den mening som avses i direktiv 97/81/EG,

               b)

               visstidsanställda i den mening som avses i direktiv 1999/70/EG,

               c)

               arbetstagare med ett tillfälligt anställningsförhållande i den mening som avses i artikel 1.2 i direktiv 91/383/EEG.

         3.   Medlemsstaterna får inte göra arbetstagarnas rätt enligt detta direktiv beroende av en minsta kvalifikationsperiod avseende anställningsavtal eller anställningsförhållande.
   4.   Detta direktiv hindrar inte medlemsstaterna från att utsträcka skyddet för arbetstagare till andra insolvenssituationer som fastställts genom andra förfaranden än de som nämns i punkt 1 och som föreskrivs i nationell lagstiftning, till exempel situationer där arbetsgivaren i praktiken inställt betalningarna permanent.
   Sådana förfaranden ska dock inte leda till ett krav på garantier för institutionerna i de övriga medlemsstaterna i sådana fall som avses i kapitel IV.
   KAPITEL II
   BESTÄMMELSER OM GARANTIINSTITUTIONER
   Artikel 3
   Medlemsstaterna ska, om inte annat följer av artikel 4, vidta nödvändiga åtgärder för att se till att garantiinstitutionerna säkerställer betalning av arbetstagarnas utestående fordringar som grundar sig på anställningsavtal eller anställningsförhållanden, inbegripet betalning av avgångsvederlag, förutsatt att nationell lagstiftning föreskriver det, när anställningsförhållandet upphör.
   De utestående lönefordringar som garantiinstitutionen övertar avser en period före och/eller, i förekommande fall, efter ett datum som fastställts av medlemsstaterna.
   Artikel 4
   1.   Medlemsstaterna får välja att begränsa garantiinstitutionernas betalningsansvar enligt artikel 3.
   2.   Om medlemsstaterna utnyttjar valmöjligheten enligt punkt 1, ska de fastställa den period för vilken garantiinstitutionen ska betala utestående fordringar. Denna period får dock inte vara kortare än en period som omfattar lönen för de tre senaste månaderna av anställningsförhållandet före och/eller efter det datum som avses i artikel 3 andra stycket.
   Medlemsstaterna får bestämma att denna minimiperiod på tre månader ska infalla under en referensperiod som inte får vara kortare än sex månader.
   De medlemsstater som föreskriver en referensperiod på minst 18 månader får begränsa den period för vilken garantiinstitutionen ska betala de utestående fordringarna till åtta veckor. I sådana fall ska de för arbetstagarna mest fördelaktiga perioderna användas vid beräkningen av minimiperioden.
   3.   Medlemsstaterna får fritt sätta övre gränser för garantiinstitutionens utbetalningar. Dessa gränser får inte vara lägre än en tröskel som är socialt förenlig med detta direktivs sociala målsättning.
   Om medlemsstaterna utnyttjar denna valmöjlighet, ska de till kommissionen meddela vilka metoder de använder för att sätta denna övre gräns.
   Artikel 5
   Medlemsstaterna ska införa detaljerade bestämmelser för garantiinstitutionernas organisation, finansiering och verksamhet, i överensstämmelse med framför allt följande principer:

               a)

               Institutionernas tillgångar ska vara fristående från arbetsgivarnas driftskapital och ska inte vara tillgängliga vid ett insolvensförfarande.

               b)

               Arbetsgivarna ska bidra till institutionernas finansiering om den inte helt fullgörs av offentliga myndigheter.

               c)

               Institutionernas ansvar ska bestå oberoende av om förpliktelserna att bidra till finansieringen har uppfyllts eller inte.

         KAPITEL III
   BESTÄMMELSER OM SOCIAL TRYGGHET
   Artikel 6
   Medlemsstaterna får föreskriva att artiklarna 3, 4 och 5 inte ska tillämpas på bidrag som ska utgå enligt nationella författningsreglerade socialförsäkringssystem eller enligt kompletterande pensionssystem utanför de nationella författningsreglerade socialförsäkringssystemen för ett eller flera företag.
   Artikel 7
   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att underlåtenhet från arbetsgivarens sida, före inträdet av hans insolvens, att inbetala på honom ankommande obligatoriska bidrag till försäkringsinstitutionerna i enlighet med de nationella författningsreglerade socialförsäkringssystemen inte inverkar menligt på arbetstagarnas rätt till förmåner enligt dessa försäkringar, i den mån avdrag för arbetstagarens del av bidraget har gjorts vid utbetalning av arbetstagarnas löner.
   Artikel 8
   Medlemsstaterna ska säkerställa att nödvändiga åtgärder vidtas för att skydda arbetstagarnas intressen och de personers intressen som vid inträdet av arbetsgivarens insolvens redan har lämnat arbetsgivarens företag eller verksamhet, vad gäller rättigheter som tillförsäkrar dem omedelbara eller framtida ålderspensionsförmåner inklusive efterlevandeförmåner enligt kompletterande pensionssystem utanför de nationella författningsreglerade socialförsäkringssystemen för ett eller flera företag.
   KAPITEL IV
   BESTÄMMELSER OM GRÄNSÖVERSKRIDANDE SITUATIONER
   Artikel 9
   1.   När ett företag som är verksamt på minst två medlemsstaters territorium är insolvent i den mening som avses i artikel 2.1, ska institutionen i den medlemsstat på vilkens territorium arbetstagarna normalt utför eller utförde sitt arbete vara behörig institution för betalningen av utestående fordringar till arbetstagarna.
   2.   Omfattningen av arbetstagarnas rättigheter ska fastställas i den lagstiftning som gäller för den behöriga garantiinstitutionen.
   3.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att, i de fall som avses i punkt 1 i denna artikel, de beslut som fattas inom ramen för ett i en annan medlemsstat inlett insolvensförfarande enligt artikel 2.1 beaktas för att fastställa arbetsgivarens insolvens i den mening som avses i detta direktiv.
   Artikel 10
   1.   För att genomföra artikel 9 ska medlemsstaterna föreskriva att relevant information mellan de behöriga administrativa myndigheterna och/eller mellan de garantiinstitutioner som omnämns i artikel 3 första stycket ska utbytas, vilket bland annat gör det möjligt att upplysa den behöriga garantiinstitutionen om arbetstagarnas utestående fordringar.
   2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen och de andra medlemsstaterna lämna uppgifter om adress och telefon till sina behöriga administrativa myndigheter och/eller sina garantiinstitutioner. Kommissionen ska göra dessa upplysningar tillgängliga för allmänheten.
   KAPITEL V
   ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER
   Artikel 11
   Detta direktiv ska inte påverka medlemsstaternas rätt att tillämpa eller utfärda lagar eller andra författningar som är gynnsammare för arbetstagarna.
   Genomförandet av detta direktiv får under inga omständigheter utgöra skäl för att försämra den existerande situationen i medlemsstaterna och den allmänna skyddsnivån för arbetstagare inom det område som direktivet omfattar.
   Artikel 12
   Detta direktiv ska inte påverka medlemsstaternas möjligheter att

               a)

               vidta åtgärder för att förhindra missbruk,

               b)

               vägra att ta på sig eller begränsa det ansvar som avses i artikel 3, eller den garanterade förpliktelse som avses i artikel 7, om det visar sig att uppfyllandet av förpliktelsen är orimligt på grund av förekomsten av särskilda förbindelser mellan arbetstagaren och arbetsgivaren och gemensamma intressen som resulterat i hemliga överenskommelser mellan dem,

               c)

               vägra att ta på sig eller begränsa den betalningsskyldighet som avses i artikel 3 eller den garanterade förpliktelse som avses i artikel 7 i de fall då arbetstagaren ensam eller tillsammans med nära anförvanter var ägare till en väsentlig del av arbetsgivarens företag eller verksamhet och hade ett betydande inflytande över verksamheten.

         Artikel 13
   Medlemsstaterna ska till kommissionen och de övriga medlemsstaterna anmäla de typer av nationella insolvensförfaranden som omfattas av detta direktivs tillämpningsområde samt alla ändringar av dessa.
   Kommissionen ska offentliggöra dessa anmälningar i Europeiska unionens officiella tidning.
   Artikel 14
   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texterna till de lagar och andra författningar som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
   Artikel 15
   Senast den 8 oktober 2010 ska kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om genomförandet och tillämpningen av artiklarna 1–4, 9, 10, 11 andra stycket, 12 c, 13 och 14 i medlemsstaterna.
   Artikel 16
   Direktiv 80/987/EEG, i dess lydelse enligt de rättsakter som anges i bilaga I, ska upphöra att gälla, utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpningen av de direktiv som anges i bilaga I del C.
   Hänvisningar till det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till det här direktivet och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga II.
   Artikel 17
   Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Artikel 18
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Strasbourg den 22 oktober 2008.

            På Europaparlamentets vägnar

         H.-G. PÖTTERING

            Ordförande

            På rådets vägnar

         J.-P. JOUYET

            Ordförande

      (1)  EUT C 161, 13.7.2007, s. 75.

      (2)  Europaparlamentets yttrande av den 19 juni 2007 (EUT C 146 E, 12.6.2008, s. 71) och rådets beslut av den 25 september 2008.

      (3)  EGT L 283, 28.10.1980, s. 23.

      (4)  Se bilaga I del A och B.

      (5)  EGT L 14, 20.1.1998, s. 9.

      (6)  EGT L 175, 10.7.1999, s. 43.

      (7)  EGT L 206, 29.7.1991, s. 19.

      BILAGA I
      DEL A
      Upphävt direktiv och ändringar av det i kronologisk ordning

         (som det hänvisas till i artikel 16)

                  Rådets direktiv 80/987/EEG

                  (EGT L 283, 28.10.1980, s. 23)

                  Rådets direktiv 87/164/EEG

                  (EGT L 66, 11.3.1987, s. 11)

                  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/74/EG

                  (EGT L 270, 8.10.2002, s. 10)

            DEL B
      Icke upphävd ändringsrättsakt

         (som det hänvisas till i artikel 16)

      1994 års anslutningsakt
      DEL C
      Tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning

         (som det hänvisas till i artikel 16)

                  Direktiv

                  Tidsfrist för införlivande

                  Datum för tillämpning

                  80/987/EEG

                  23 oktober 1983

                  87/164/EEG

                  1 januari 1986

                  2002/74/EG

                  7 oktober 2005

      BILAGA II
      Jämförelsetabell

                  Direktiv 80/987/EEG

                  Detta direktiv

                  Artikel 1

                  Artikel 1

                  Artikel 2

                  Artikel 2

                  Artikel 3

                  Artikel 3

                  Artikel 4

                  Artikel 4

                  Artikel 5

                  Artikel 5

                  Artikel 6

                  Artikel 6

                  Artikel 7

                  Artikel 7

                  Artikel 8

                  Artikel 8

                  Artikel 8a

                  Artikel 9

                  Artikel 8b

                  Artikel 10

                  Artikel 9

                  Artikel 11

                  Artikel 10

                  Artikel 12

                  Artikel 10a

                  Artikel 13

                  Artikel 11.1

                  —

                  Artikel 11.2

                  Artikel 14

                  Artikel 12

                  —

                  —

                  Artikel 15

                  —

                  Artikel 16

                  —

                  Artikel 17

                  Artikel 13

                  Artikel 18

                  —

                  Bilaga I

                  —

                  Bilaga II


Avis juridique important

|

31999L0018

Kommissionens direktiv 1999/18/EG av den 18 mars 1999 om anpassning till teknisk utveckling av rådets direktiv 76/762/EEG när det gäller dimstrålkastare för motorfordon och glödlampor för sådana strålkastare  (Text av betydelse för EES)

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 097 , 12/04/1999 s. 0082 - 0097

KOMMISSIONENS DIREKTIV 1999/18/EGav den 18 mars 1999om anpassning till teknisk utveckling av rådets direktiv 76/762/EEG när det gäller dimstrålkastare för motorfordon och glödlampor för sådana strålkastare(Text av betydelse för EES)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSIONmed beaktande av Fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon(1), senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 98/91/EG(2), särskilt artikel 13.2 i detta,med beaktande av rådets direktiv 76/762/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om främre dimstrålkastare för motorfordon och glödlampor för sådana strålkastare(3), senast ändrat genom Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige, särskilt artikel 10 i detta, ochav följande skäl:1) Direktiv 76/762/EEG är ett av särdirektiven om det förfarande för EG-typgodkännande som har fastställts genom direktiv 70/156/EEG. Bestämmelserna i direktiv 70/156/EEG om fordonssystem, komponenter och separata tekniska enheter gäller därför för direktiv 76/762/EEG.2) Särskilt artiklarna 3.4 och 4.3 i direktiv 70/156/EEG kräver att ett informationsdokument medföljer varje särdirektiv samt ett typgodkännandeintyg som grundar sig på bilaga VI till direktiv 70/156/EEG för att typgodkännandena skall kunna datoriseras. Det typgodkännandeintyg som det finns bestämmelser om i direktiv 76/762/EEG bör ändras i enlighet därmed.3) Förfarandena bör förenklas för att upprätthålla den likvärdighet som anges i artikel 9.2 i direktiv 70/156/EEG mellan vissa särdirektiv och motsvarande föreskrifter utfärdade av Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa, när de nämnda föreskrifterna ändras. I ett första steg bör de tekniska kraven i direktiv 76/762/EEG ersättas med dem i föreskrift nr 19 genom hänvisning.4) Det är nödvändigt att säkerställa efterlevnaden av kraven i rådets direktiv 76/756/EEG(4), senast ändrat genom kommissionens direktiv 97/28/EG(5), och i rådets direktiv 76/761/EEG(6), senast ändrat genom kommissionens direktiv 1999/17/EG(7).5) Bestämmelserna i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Kommittén för anpassning till teknisk utveckling upprättad genom direktiv 70/156/EEG.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Direktiv 76/762/EEG ändras på följande sätt:1) Titeln skall ersättas med följande:"om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om främre dimstrålkastare för motorfodon."2) Artikel 1.1 skall ersättas med följande:"1. Varje medlemsstat skall bevilja EG-typgodkännande för komponenter för varje typ av dimstrålkastare som uppfyller de konstruktions- och provningskrav som anges i relevanta bilagor."3) I artikel 2 skall första stycket ersättas med följande:"Medlemsstaterna skall, för varje typ av dimstrålkastare som de godkänner enligt artikel 1, tilldela tillverkaren ett EG-typgodkännandemärke för komponenter enligt mallen i tillägg 3 till bilaga I."4) Artikel 4 skall ersättas med följande:"Artikel 4De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna skall genom det förfarande som anges i artikel 4.6. i direktiv 70/156/EEG underrätta varandra om varje godkännande som de har beviljat, vägrat eller återkallat enligt detta direktiv."5) Artikel 9 skall ersättas med följande:"Artikel 9I detta direktiv avses med fordon dels varje motorfordon som är avsett att användas på väg, med eller utan karosseri, som har minst fyra hjul och som är konstruerat för en högsta hastighet som överstiger 25 km/tim, och släpvagnar till dessa fordon, med undantag av spårbundna fordon, jordbruks- och skogstraktorer samt alla andra mobila motorredskap."6) Bilagorna skall ersättas med texten i bilagan till detta direktiv.Artikel 21. Från och med den 1 oktober 1999 eller, om offentliggörandet av de texter som avses i artikel 3 dröjer till efter den 1 april 1999, sex månader efter det att offentliggörandet av dessa dokument ägt rum får medlemsstaterna inte på grunder som avser dimstrålkastare- vägra, vad avser fordonstyp eller en typ av främre dimstrålkastare, att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande, eller- förbjuda registrering, försäljning eller ibruktagande av ett fordon, eller försäljning eller ibruktagande av dimstrålkastare,om dimstrålkastare uppfyller kraven i direktiv 76/762/EEG, i dess lydelse enligt detta direktiv, och, när det gäller fordonen, är installerade i enlighet med de krav som anges i direktiv 76/756/EEG.2. Från och med den 1 april år 2000- skall medlemsstaterna inte längre bevilja EG-typgodkännande, och- får medlemsstaterna vägra att bevilja nationellt typgodkännandeför varje fordonstyp på grunder som avser främre dimstrålkastare, och för alla typer av dimbaklyktor, om kraven i direktiv 76/762/EEG, i dess lydelse enligt detta direktiv, inte uppfylls.3. Från och med den 1 april år 2001 skall de krav i direktiv 76/762/EEG som avser främre dimstrålkastare som komponenter, i dess lydelse enligt detta direktiv, vara tillämpliga för ändamålen i artikel 7.2 i direktiv 70/156/EEG.4. Utan hinder av vad som sägs i punkterna 2 och 3 som avser utbytbara delar skall medlemsstaterna fortsätta att bevilja EG-typgodkännande för och tillåta försäljning och ibruktagande av främre dimstrålkastare i enlighet med tidigare versioner av direktiv 76/762/EEG förutsatt att sådana främre dimstrålkastare- är avsedda att sitta på fordon som redan är i bruk, och- uppfyller kraven i det direktiv som var tillämpligt när fordonet registrerades första gången.Artikel 3De punkter och bilagor i föreskrift nr 19 utfärdad av Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa som det hänvisas till i punkt 1 i bilaga II skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning före den 1 april 1999.Artikel 41. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 oktober 1999. Om offentliggörandet av de texter som avses i artikel 3 dröjer till efter den 1 april 1999 skall medlemsstaterna uppfylla denna förpliktelse sex månader efter det verkliga datumet för offentliggörande av dessa texter. De skall genast underrätta kommissionen om detta.De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 oktober 1999 eller, om de texter som avses i artikel 3 offentliggörs först efter den 1 april 1999, sex månader efter offentliggörandet av dessa texter.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 5Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Artikel 6Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 18 mars 1999.På kommissionens vägnarMartin BANGEMANNLedamot av kommissionen(1) EGT L 42, 23.2.1970, s. 1.(2) EGT L 11, 16.1.1999, s. 25.(3) EGT L 262, 27.9.1976, s. 122.(4) EGT L 262, 27.9.1976, s. 1.(5) EGT L 171, 30.6.1997, s. 1.(6) EGT L 262, 27.9.1976, s. 96.(7) Se s. 45 i detta nummer av EGT.BILAGA"FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR>Plats för tabell>BILAGA IADMINISTRATIVA BESTÄMMELSER FÖR TYPGODKÄNNANDE1. ANSÖKAN OM EG-TYPGODKÄNNANDE FÖR KOMPONENT1.1 Ansökan om EG-typgodkännande för komponent enligt artikel 3.4 i direktiv 70/156/EEG för en typ av dimstrålkastare skall lämnas av tillverkaren.1.2 En mall för informationsdokumentet ges i tillägg 1.1.3 Följande skall lämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningarna:1.3.1 Två stickprov utrustade med det eller de ljus som rekommenderas.1.3.2 för att testa de plastmaterial som lyktglasen är gjorda av:1.3.2.1 Tretton lyktglas1.3.2.1.1 varav sex lyktglas kan ersättas med sex materialprover, minst 60 mm × 80 mm stora, med platt eller konvex utsida och en väsentligen platt yta i mitten (böjningsradien skall inte understiga 300 mm) som åtminstone utgör 15 mm × 15 mm.1.3.2.1.2 Varje sådant lyktglasprov skall framställas med samma metod som vid massproduktion.1.3.2.2 En reflektor på vilken lyktglasen kan monteras i enlighet med tillverkarens instruktioner.1.3.3 Om de redan testats skall de material som lyktglas och ytbeläggningar i mån av förekomst är gjorda av åtföljas av en testningsrapport över dessa materials och ytbeläggningars egenskaper.2. MÄRKNING2.1 Anordningen som underkastas EG-typgodkännande för komponent skall bära2.1.1 handelsbeteckningen eller tillverkarens märke2.1.2 för ljus med utbytbara ljuskällor, de typer av glödtrådslampor som föreskrivs,2.1.3 för ljus med utbytbara ljuskällor, de typer av glödtrådslampor som föreskrivs,2.2 Dessa markeringar skall vara tydligt läsbara och oförstörbara och skall fästas på den reflekterande ytan, eller på en av de reflekterande ytorna, på anordningen. De skall synas från utsidan när anordningen monteras på fordonet.2.3 Varje anordning skall ha tillräckligt med yta för typgodkännandemärket för komponent. Denna yta skall anges på den ritning som hänvisas till i tillägg 1.3. BEVILJANDE AV EG-TYPGODKÄNNANDE FÖR KOMPONENT3.1 Om de gällande kraven tillgodoses skall EG-typgodkännande enligt artikel 4.3 och, om tillämpligt 4.4 i direktiv 70/156/EEG beviljas.Obs:Ingenting i detta direktiv förhindrar en medlemsstat från att förbjuda kombinationen av en strålkastare som utrustats med en plastlins godkänd enligt detta direktiv och en mekanisk strålkastarrengöringsanordning (med torkare).3.2 En mall för EG-typgodkännandeintyg finns i tillägg 2.3.3 Ett godkännandenummer i enlighet med bilaga VII till direktiv 70/156/EEG skall tilldelas varje typ av dimstrålkastare som godkänns. Samma medlemsstat skall inte tilldela en annan typ av dimstrålkastare samma nummer.3.4 Där EG-typgodkännande för komponent begärs för en typ av belysnings- och ljussignalanordning som omfattar dimstrålkastare och andra ljus, kan ett nummer för EG-typgodkännande för komponent tilldelas, förutsatt att dimstrålkastaren uppfyller kraven i detta direktiv och att var och en av övriga ljus som utgör en del av belysnings- och ljussignalanordningen för vilken EG-komponenttypgodkännande begärs överensstämmer med det särdirektiv som tillämpas för den.4. EG-TYPGODKÄNNANDEMÄRKE FÖR KOMPONENT4.1 Utöver de märkningar som hänvisas till i punkt 2.1 skall alla dimstrålkastare som överensstämmer med den typ som har godkänts enligt detta direktiv bära ett EG-typgodkännandemärke för komponent.4.2 Detta märke skall innehålla4.2.1 en rektangel som omger bokstaven "e" följt av de enskilda nummer eller bokstäver för den medlemsstat som har beviljat typgodkännande,1 för Tyskland2 för Frankrike3 för Italien4 för Nederländerna5 för Sverige6 för Belgien9 för Spanien11 för Förenade kungariket12 för Österrike13 för Luxemburg17 för Finland18 för Danmark21 för Portugal23 för GreklandIRL för Irland4.2.2 i närheten av rektangeln det "grundläggande godkännandenummer" som finns i avsnitt 4 i det typgodkännandenummer som hänförs till i bilaga VII till direktiv 70/156/EG, föregånget av de två siffror vilka anger det sekvensnummer som tilldelats den senaste större tekniska ändringen i direktiv 76/762/EEG den dag som EG-typgodkännande beviljades. I detta direktiv är sekvensnumret 02.4.2.3 ytterligare symboler på följande sätt4.2.3.1 bokstaven "B".4.2.3.2 på främre dimstrålkastare som innehåller ett lampglas av plast, skall bokstäverna "PL" påföras nära de symboler som föreskrivs i punkt 4.2.3.1,4.2.3.3 I varje fall skall det relevanta tillvägagångssätt som använts i testningsförfarandet enligt punkt 1.1.1.1 i bilaga 4(1) och den tillåtna märkspänningen i punkt 1.1.1.2 i bilaga 4(2) framgå av det typgodkännandeintyg som avses i punkt 3.2.I motsvarande fall skall märkning ske enligt följande:På anordningar som uppfyller kraven i detta direktiv och är utformade så att glödtråden till en funktion inte tänds samtidigt som glödtråden för andra funktioner med vilka den är ömsesidigt inbyggd skall ett snedstreck (/) placeras bakom funktions i fråga symbol på godkännandemärket.Om det dock endast är den främre dimstrålkastaren och halvljuset som inte får tändas samtidigt skall snedstrecket placeras bakom dimstrålkastarsymbolen som antingen är placerad för sig själv eller i slutet av symbolkombinationen.På anordningar som endast uppfyller kraven i bilaga 4(3) när de har en märkspännning på 6 V eller 12 V skall en symbol som består av ett överkryssat (X) nummer 24 placeras nära glödlampshållaren. Den ömsesidiga inbyggningen av halvljus och främre dimstrålkastare är möjlig om den överensstämmer med direktiv 70/756/EEG.4.3 EG-typgodkännandemärket för komponent skall fästas på ljusets lyktglas, eller en av lyktglasen, på sådant sätt att det är tydligt läsbart och oförstörbart även när ljusen sitter fast på fordonet.4.4 Godkännandemärkets arrangemang4.4.1 Oberoende lyktorExempel på EG-typgodkännandemärke för komponent ges i figur 1 i tillägg 3.4.4.2 Grupperade, kombinerade eller ömsesidigt inbyggda ljus:4.4.2.1 Där ett nummer för EG-typgodkännande för komponent ges ut, enligt punkt 3.4, för en typ av belysnings- och ljussignalanordning som innehåller dimstrålkastare och andra ljus kan ett EG-typgodkännandemärke fästas, som består av4.4.2.1.1 en rektangel som omger bokstaven "e" följt av de enskilda nummer eller bokstäver för den medlemsstat som har beviljat typgodkännande (se punkt 4.2.1),4.4.2.1.2 det grundläggande godkännandenumret (se punkt 4.2.2, första halvan av meningen),4.4.2.1.3 om nödvändigt, den begärda pilen, såvida den är avsedd för ljusaggregatet i sin helhet.4.4.2.2 Detta märke kan placeras var som helst på de ljus som är grupperade, kombinerade eller ömsesidigt inbyggda, förutsatt att4.4.2.2.1 det är synligt när ljusen har installerats,4.4.2.2.2 inga ljusöverförande komponenter i de grupperade, kombinerade eller ömsesidigt inbyggda ljusen kan tas bort utan att godkännandemärket samtidigt tas bort.4.4.2.3 Identifikationssymbolen skall för var och en av ljusen som motsvarar varje direktiv enligt vilka EG-typgodkännande för komponent beviljades, tillsammans med sekvensnumret (se punkt 4.2.2, andra halvan av meningen) och, där det är nödvändigt, bokstaven "D" och den begärda pilen vara markerade4.4.2.3.1 endera på den lämpliga ljusalstrande ytan,4.4.2.3.2 eller i en grupp på ett sådant sätt att varje av de grupperade, kombinerade eller ömsesidigt inbyggda ljusen tydligt kan identifieras.4.4.2.4 Måtten för detta märkes komponenter skall inte understiga de minsta mått som anges för enskilda märken i de olika direktiven enligt vilka EG-typgodkännande för komponent beviljades.4.4.2.5 Exempel på ett EG-typgodkännandemärke för komponent för ett ljus som är grupperat, kombinerat eller ömsesidigt inbyggt med andra ljus ges i figur 2 i tillägg 3.4.4.3 För lyktor som är ömsesidigt inbyggda med andra lyktor där ljuslyktan också kan användas för andra typer av strålkastare,4.4.3.1 skall de bestämmelser som har utfärdats i punkt 4.4.2 tillämpas,4.4.3.2 dessutom där samma ljuslykta används kan denna bära de olika godkännandemärken som avser de olika typerna av strålkastare eller ljusenheter, förutsatt att huvuddelen av strålkastaren, även om den inte kan avskiljas från lyktan, också omfattar det utrymme som beskrivs i punkt 2.3 ovan samt bär godkännandemärkena för sin verkliga funktion,4.4.3.3 om olika typer av strålkastare finns i ljuslyktans huvuddel, kan denna bära de olika godkännandemärkena.4.4.3.4 Exempel på ett EG-typgodkännandemärke för komponent för ett ljus som är grupperat, kombinerat eller ömsesidigt inbyggt med andra ljus ges i figur 3 i tillägg 3.5. TYPÄNDRINGAR ELLER ÄNDRINGAR I GODKÄNNANDEN5.1 För ändringar i den typ som har godkänts enligt detta direktiv skall bestämmelserna i artikel 5 i direktiv 70/156/EEG tillämpas.6. ÖVERENSSTÄMMELSE I PRODUKTION6.1 En allmän regel är att åtgärder för att tillförsäkra överensstämmelse i produktion skall vidtas i enlighet med de bestämmelser som redovisas i artikel 10 i direktiv 70/156/EEG.6.2 I synnerhet är de tester som utförs i enlighet med punkt 2.3.5 i bilaga X till direktiv 70/156/EEG är de som föreskrivs i bilaga V punkt 3 och i bilaga VI, och de kriterier för att välja ut provexemplar för de tester som nämns i punkt 2.4.2 och 2.4.3 i bilaga X är de som avses i bilaga VII i de dokument som avses i punkt 1 i bilaga II till detta direktiv.6.3 Den normala tätheten för inspektioner tillstyrkta av godkännandemyndigheten skall vara en per två år.(1) I det dokument som hänvisas till i punkt 1 i bilaga II till detta direktiv.(2) I det dokument som hänvisas till i punkt 1 i bilaga II till detta direktiv.(3) I det dokument som hänvisas till i punkt 1 i bilaga II till detta direktiv.Tillägg 1>PIC FILE= "L_1999097SV.008902.EPS">>PIC FILE= "L_1999097SV.009001.EPS">Tillägg 2>PIC FILE= "L_1999097SV.009102.EPS">>PIC FILE= "L_1999097SV.009201.EPS">Tillägg 3EXEMPEL PÅ EG-TYPGODKÄNNANDEMÄRKE FÖR KOMPONENTFigur 1a>PIC FILE= "L_1999097SV.009302.EPS">Figur 1b>PIC FILE= "L_1999097SV.009303.EPS">Den anordning som bär det EG-typgodkännandemärke för komponent som visas ovan är en dimstrålkastare, typgodkänd i Tyskland (e1) enligt detta direktiv (02) under det grundläggande godkännandenumret 1471.Figur 1a visar att den främre dimstrålkastaren innehåller ett lyktglas av plast och att det inte kan tändas samtidigt som någon annan lykta med vilken den är ömsesidigt inbyggd.Figur 1b visar att den främre dimstrålkastaren kan tändas samtidigt som en annan lykta med vilken den är ömsesidigt inbyggd.Figur 2Förenklad märkning av grupperade, kombinerade eller ömsesidigt inbyggda ljus när två eller fler ljus är delar av ett och samma aggregat(De vertikala och horisontella linjerna schemalägger formen av ljussignalanordningen. Dessa tillhör inte typgodkännandemärket)MODELL A>PIC FILE= "L_1999097SV.009401.EPS">MODELL B>PIC FILE= "L_1999097SV.009402.EPS">MODELL C>PIC FILE= "L_1999097SV.009403.EPS">MODELL D>PIC FILE= "L_1999097SV.009501.EPS">Anmärkning:De fyra exemplen på godkännandemärken, modellerna A, B, C och D, representerar fyra varianter av märkning för en belysnings- och ljussignalanordning när två eller fler ljus är delar av en och samma enhet av grupperade, kombinerade eller ömsesidigt inbyggda ljus. Dessa godkännandemärken visar att anordningen godkändes i Tyskland (e1) under det grundläggande godkännandenumret 7120 och består avett främre positionsljus (A) godkänt i enlighet med bilaga II till direktiv 76/758/EEG, sekvensnummer 02, för vänstertrafik,en strålkastare (HCR) med ett avbländarljus som är konstruerat för höger- och vänstertrafik och färdljus med en högsta styrka på mellan 86,250 och 101,250 candelas (som visas i numret 30), godkänd i enlighet med bilaga V till direktiv 76/761/EEG, sekvensnummer 02, och utrustad med en lins i plast (PL),ett främre dimljus (B) godkänt i enlighet med direktiv 76/762/EEG, sekvensnummer 02 utrustat med en lins i plast (PL),en främre blinkers av kategori 1a godkänd i enlighet med direktiv 76/759/EEG, sekvensnummer 01,Figur 3Ljus som är ömsesidigt inbyggt eller grupperat med en strålkastare>PIC FILE= "L_1999097SV.009502.EPS">Exemplet ovan motsvarar den märkning på en lykta som är avsedd att användas för olika typer av strålkastare, nämligenantigen en strålkastare med ett avbländarljus som är konstruerat för båda trafiksystemen och ett färdljus med en högsta styrka på mellan 86,250 och 101,250 candelas (visas med numret 30), godkänd i Tyskland (e1) under det grundläggande godkännandenumret 7120 i enlighet med kraven i bilaga IV till direktiv 76/761/EEG, sekvensnummer 04, som är ömsesidigt inbyggd med en främre dimstrålkastare, godkänd i enlighet med direktiv 76/762/EEG, sekvensnummer 02,elleren strålkastare med ett avbländarljus och ett färdljus som är konstruerade för båda trafiksystemen, godkänd i Tyskland (e1) under det grundläggande godkännandenumret 7122 i enlighet med kraven i bilaga II till direktiv 76/761/EEG, sekvensnummer 01, som är ömsesidigt inbyggd med samma främre dimstrålkastare som ovan,ellerockså båda av de ovan nämnda strålkastarna, godkända som enskilda ljus.Huvuddelen av strålkastaren skall bära det enda giltiga godkännandenumret, t. ex.>PIC FILE= "L_1999097SV.009601.EPS">eller>PIC FILE= "L_1999097SV.009602.EPS">or>PIC FILE= "L_1999097SV.009603.EPS">eller>PIC FILE= "L_1999097SV.009604.EPS">BILAGA IITEKNISKA KRAV1. De tekniska kraven är de som redovisas i punkterna 1, och 7 till 8, i bilaga 3 och i föreskrifterna 3-5 i förordning nr 19 utfärdad av Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa, som består av en konsolidering av följande dokument:- Ändringar i 02-serien som omfattar tillägg 1-4 till ändringar i 02-serien(1).- Tillägg 5 till ändringar i 02-serien inklusive rättningarna i revision 3 av förordning nr 19(2).- Tillägg 6 till ändringar i 02-serien(3).- Tillägg 7 till ändringar i 02-serien(4).- Tillägg 8 till ändringar i 02-serien(5).förutom att1.1. där hänvisning görs till "förordning nr 37" skall detta tydas som "bilaga VII till direktiv 76/761/EEG",1.2. i punkt 5.1 betyder "punkt 2.2.3" ovan "punkt 1.3.1. i bilaga I till detta direktiv",1.3. i bilaga 5 punkt 1.1 och tillägg 1, titeln till tabell A, betyder "punkt 2.2.4. i denna förordning" "punkt 1.3.2 i bilaga I till detta direktiv",1.4. i bilaga 5 punkt 1.2 och tillägg 1, titeln till tabell B, betyder "punkt 2.2.3. i denna förordning" "punkt 1.3.1 i bilaga I till detta direktiv",1.5. i bilaga 5 punkt 2.4.2 betyder "punkt 2.2.4.1.1" "punkt 1.3.2.1.1. i bilaga I till detta direktiv",1.6. i punkt 2.3 och punkt 3.3 i bilaga 7 avser "punkt 12" "artikel 11 i direktiv 70/156/EEG",1.7. i bilaga 6 punkt 2.5 betyder "punkt 11.1 i denna förordning" "punkt 2.1 i bilaga X till direktiv 70/156/EEG".(1)>Plats för tabell>(2)>Plats för tabell>(3)>Plats för tabell>(4) TRANS/WP.29/568.(5) TRANS/WP.29/617."