Avis juridique important

|

31987L0432

Rådets direktiv 87/432/EEG av den 3 augusti 1987 om anpassning till tekniska framsteg för åttonde gången av direktiv 67/548/EEG om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 239 , 21/08/1987 s. 0001 - 0020 Finsk specialutgåva Område 15 Volym 8 s. 0010  Svensk specialutgåva Område 15 Volym 8 s. 0010

RÅDETS DIREKTIV av den 3 augusti 1987 om anpassning till tekniska framsteg för åttonde gången av direktiv 67/548/EEG om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen (87/432/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen(1), senast ändrat genom kommissionens direktiv 86/431/EEG(2), särskilt artiklarna 19 och 21 i detta,med beaktande av kommissionens förslag, ochmed beaktande av följande:Det är viktigt att åtgärder vidtas för att stegvis upprätta den inre marknaden under tiden fram till den 31 december 1992. Den inre marknaden består av ett område utan inre gränser och med fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital.Bilaga 1 till direktiv 67/548/EEG innehåller en förteckning över farliga ämnen och detaljer om klassificerings- och märkningsförfaranden för vart och ett av dessa ämnen. En genomgång av förteckningen över farliga ämnen har visat att denna förteckning måste anpassas med hänsyn till nuvarande vetenskaplig och teknisk kunskap. Det är särskilt nödvändigt att ändra klassificeringen och märkningen av vissa ämnen för att klargöra vissa namn, att korrigera vissa Cas-nummer (Chemical Abstract Service) samt att föra in andra ämnen i förteckningen.Kommittén för anpassning till teknisk utveckling av direktiven om avskaffande av tekniska handelshinder för farliga ämnen och preparat, som inrättats enligt artikel 20 i direktiv 67/548/EEG, lämnade ett negativt utlåtande om det utkast till bestämmelser som överlämnades till den av kommissionen.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Bilaga 1 (förteckning över farliga ämnen) till direktiv 67/548/EEG ändras på följande sätt:1) Beteckningen, Cas-numret, klassificeringen och märkningen avseende följande ämnen skall ersättas enligt vad som anges i bilaga 1 till detta direktiv.Nr 006-008-00-0Nr 006-019-00-0Nr 602-005-00-9Nr 602-042-00-0Nr 602-045-00-7Nr 602-046-00-2Nr 602-047-00-8Nr 602-048-00-3Nr 602-049-00-9Nr 603-023-00-XNr 605-001-00-5Nr 605-001-01-2Nr 605-001-02-XNr 606-019-00-6Nr 612-036-00-XNr 612-037-00-5Nr 612-041-00-7Nr 613-011-00-6Nr 650-007-00-32) De ämnen som anges i bilaga 2 till detta direktiv skall läggas till.Artikel 2 Medlemsstaterna skall före den 1 april 1988 anta och offentliggöra de bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast underrätta kommissionen om detta.De skall tillämpa dessa bestämmelser senast från och med den 1 oktober 1988.Artikel 3 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 3 augusti 1987.På rådets vägnarK. E. TYGESENOrdförande(1) EGT nr L 196, 16.8.1967, s. 1.(2) EGT nr L 247, 1.9.1986, s. 1.ANEXO I - BILAG I - ANHANG I - ÐAPAPTHMA I - ANNEX I - ANNEXE I - ALLEGATO I - BIJLAGE I - ANEXO I >Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >


Avis juridique important

|

31990L0544

Rådets direktiv 90/544/EEG av den 9 oktober 1990 om frekvensband för det samordnade införandet av alleuropeisk, landbaserad, allmänt tillgänglig, radiobaserad personsökning i gemenskapen

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 310 , 09/11/1990 s. 0028 - 0029 Finsk specialutgåva Område 13 Volym 19 s. 0253  Svensk specialutgåva Område 13 Volym 19 s. 0253

RÅDETS DIREKTIV av den 9 oktober 1990 om frekvensband för det samordnade införandet av alleuropeisk, landbaserad, allmänt tillgänglig, radiobaserad personsökning i gemenskapen (90/544/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 100a i detta,med beaktande av kommissionens förslag(1),i samarbete med Europaparlamentet(2),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3), ochmed beaktande av följande:Genom rekommendation 84/549 EEG(4) förespråkar rådet att tjänster inom området telekommunikation införs på grundval av en gemensam uppfattning.De resurser som erbjuds av moderna telenät bör till fullo utnyttjas för den ekonomiska utvecklingen inom gemenskapen.Radiobaserad personsökning är beroende av tilldelning av och tillgång på lämpliga frekvenser för sändning och mottagning mellan stationära basstationer respektive mottagare för radiobaserad personsökning.Frekvenserna och systemen för de landbaserade, allmänt tillgängliga, radiobaserade personsökningstjänsterna som för närvarande används inom gemenskapen uppvisar stora variationer och tillåter inte alla användare på rörlig fot att dra nytta av tjänster och marknader som omfattar hela Europa.Införandet av det mera avancerade, radiobaserade personsökningssystemet med kodnamnet Europeiska radiomeddelandesystemet ERMES (European Radio Messaging System) som specificerats av Europeiska standardiseringsorganet för telekommunikationer ETSI kommer att ge en unik möjlighet att upprätta en verkligt alleuropeisk, radiobaserad personsökningstjänst.Europeiska post- och telekonferensen CEPT har angett det lediga frekvensbandet 169,4 - 169,8 MHz som det lämpligaste bandet för allmänt tillgänglig, radiobaserad personsökning, ett val som står i överensstämmelse med bestämmelserna i Internationella teleunionens ITU radioreglemente.CEPTs rekommendation T/R 25-07 om samordning av frekvenserna för det europeiska radiomeddelandesystemet har fastställt de europeiska kanalerna för ERMES-systemet.Delar av frekvensbandet används eller är avsedda att användas av vissa medlemsstater för andra radiotjänster.En ökad tillgång till den erforderliga del av frekvensbandet som anges ovan kommer att vara oumbärlig för upprättandet av en verkligt alleuropeisk, radiobaserad personsökningstjänst.En viss flexibilitet kommer att behövas för att olika krav på frekvenser i olika medlemsstater skall kunna tillgodoses. Det kommer att bli nödvändigt att säkerställa att sådan flexibilitet inte fördröjer utbyggnaden av ett alleuropeiskt system.Samordningsprocedurer måste upprättas mellan angränsande länder efter behov.Genomförandet av rådets rekommendation 90/543/EEG av den 9 oktober 1990 om det samordnade införandet av den alleuropeiska, landbaserade, allmänt tillgängliga, radiobaserade personsökningen i gemenskapen(5) kommer att säkerställa att ett alleuropeiskt system påbörjas senast den 31 december 1992.På grundval av nuvarande trender inom teknik och på marknaden, förefaller det realistiskt att förutse att frekvensbandet 169,4 - 169,8 MHz kommer att fastställas såsom det band, från vilket frekvenser skall väljas i enlighet med efterfrågan för införande och utbyggnad av ett alleuropeiskt, radiobaserat personsökningssystem.Rådets direktiv 86/361/EEG av den 24 juli 1986 om inledningsskedet av det ömsesidiga erkännandet av typgodkännande för teleterminalutrustning(6) kommer att medge att gemensamma specifikationer om överensstämmelse snabbt upprättas för det alleuropeiska, landbaserade, allmänt tillgängliga, radiobaserade personsökningssystemet.Den rapport om allmänt tillgänglig mobilkommunikation som Analys- och prognosgruppen GAP upprättat åt Chefstjänstemannagruppen för telekommunikationer SOG-T rekommenderar starkt att teleförvaltningarna träffar en överenskommelse om att använda samma radiofrekvenser för radiobaserad personsökning.Positiva synpunkter på denna rapport har lämnats av teleförvaltningarna, av CEPT och av tillverkare av teleutrustning i medlemsstaterna.Radiobaserad personsökning är en särskilt frekvenseffektiv kommunikationsmetod för att anropa och/eller för att sända meddelanden till användare på rörlig fot.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 I detta direktiv avses med alleuropeisk, landbaserad, allmänt tillgänglig, radiobaserad personsökningstjänst en allmänt tillgänglig, radiobaserad personsökningstjänst som är baserad på en markbaserad infrastruktur i medlemsstaterna, i enlighet med en gemensam specifikation som tillåter personer som önskar göra detta att sända och/eller ta emot anrop och/eller numeriska eller alfanumeriska meddelanden var som helst inom tjänstens täckningsområde i gemenskapen.Artikel 2 1. Medlemsstaterna skall, i enlighet med CEPTs rekommendation T/R 25-07, ange fyra kanaler på frekvensbandet 169,4 -169,8 MHz som skall ha prioritet och skyddas samt helst vara- 169,6 MHz- 169,65 MHz- 169,7 MHz- 169,75 MHzför den alleuropeiska, landbaserade, allmänt tillgängliga, radiobaserade personsökningstjänsten senast den 31 december 1992.2. Medlemsstaterna skall säkerställa att planeringen sker så snabbt som möjligt för att möjliggöra att den alleuropeiska, allmänt tillgängliga, radiobaserade personsökningstjänsten kan uppta hela bandet 169,4 - 169,8 MHz i takt med efterfrågan.Artikel 3 1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra föreskrifter som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 18 oktober 1991. De skall omedelbart underrätta kommissionen om detta.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 4 Kommissionen skall rapportera till rådet om genomförandet av detta direktiv senast i slutet av 1996.Artikel 5 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Luxemburg den 9 oktober 1990.På rådets vägnarP. ROMITAOrdförande(1) EGT nr C 43, 23.2.1990, s. 6.(2) EGT nr C 15, 22.1.1990, s. 84 och EGT nr C 231, 17.9.1990, s. 86.(3) EGT nr C 298, 27.11.1989, s. 27.(4) EGT nr L 298, 16.11.1984, s. 49.(5) EGT nr L 310, 9.11.1990, s. 23.(6) EGT nr L 217, 5.8.1986, s. 21.


Avis juridique important

|

31993L0051

Kommissionens direktiv 93/51/EEG av den 24 juni 1993 om fastställande av regler för flyttning av vissa växter, växtprodukter eller andra föremål genom en skyddad zon och för flyttning av sådana växter, växtprodukter eller andra föremål, som har sitt ursprung i och flyttas inom en sådan skyddad zon

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 205 , 17/08/1993 s. 0024 - 0025 Finsk specialutgåva Område 3 Volym 51 s. 0186  Svensk specialutgåva Område 3 Volym 51 s. 0186

KOMMISSIONENS DIREKTIV 93/51/EEG av den 24 juni 1993 om fastställande av regler för flyttning av vissa växter, växtprodukter eller andra föremål genom en skyddad zon och för flyttning av sådana växter, växtprodukter eller andra föremål, som har sitt ursprung i och flyttas inom en sådan skyddad zonEUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 77/93/EEG av den 21 december 1976 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen(1), senast ändrat genom direktiv 93/19/EEG(2), särskilt artikel 6.7 första och andra strecksatsen, ochmed beaktande av följande:Då gemenskapens växtskyddsordning tillämpas på gemen-skapen som ett område utan inre gränser innebär detta ett erkännande av "skyddade zoner" som upprättas för vissa växter, växtprodukter eller andra föremål avseende en eller flera skadegörare.Med verkan från och med den 1 juni 1993 får inte, enligt bestämmelserna i direktiv 77/93/EEG, de växter, växt-produkter eller andra föremål som anges i bilaga 5 del A avsnitt 2 föras in till en särskild skyddad zon eller flyttas inom den om inte ett växtpass, som är giltigt för den zonen och som är officiellt utfärdat i enlighet med bestämmelserna i artikel 10.1 i ovan nämnda direktiv, har fästs på dem, på deras emballage eller på de fordon som transporterar dem. Dessa bestämmelser skall inte tillämpas om vissa garantier är uppfyllda avseende växternas, växtprodukternas eller de andra föremålens flyttning genom en skyddad zon, som är upprättad för de växterna, växtprodukterna eller andra föremålen avseende en eller flera skadegörare. Dessa bestämmelser kan följas även om villkoren är mildare än de som fastställs i artikel 6.4 i det ovan nämnda direktivet avseende sådana växter, växtprodukter eller andra föremål som har sitt ursprung i och flyttas inom en sådan skyddad zon.Då det inte finns några allmänt godkända garantier, bör sådana fastställas med hänsyn till de typiska förhållanden under vilka de ovan nämnda flyttningarna äger rum, så att tillräcklig växtskyddssäkerhet garanteras.De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för växtskydd.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 1. Medlemsstaterna skall säkerställa att de villkor som fastställs i punkt 2 är uppfyllda om de växter, växtprodukter eller andra föremål, som anges i bilaga 5 del A avsnitt 2 till direktiv 77/93/EEG, och som har sitt ursprung utanför en skyddad zon som har fastställts för de växterna, växt-produkterna eller andra föremålen avseende en eller flera skadegörare enligt artikel 2.1 h i direktiv 77/93/EEG, flyttas genom den zonen till en slutgiltig destination utanför zonen utan att åtföljas av ett växtpass som är giltigt för den zonen.2. Följande villkor skall vara uppfyllda:a) Det emballage som har använts, eller i tillämpliga fall, de fordon som har använts vid transporten av de växter, växtprodukter eller andra föremål som avses i punkt 1 skall vara rena och fria från de relevanta skadegörare som avses i punkt 1, och vara av sådant slag att det inte är någon risk för spridning av skadegörare.b) Omedelbart efter det att produkterna har förpackats skall emballaget, eller i tillämpliga fall, de fordon som har använts vid transporten av växterna, växtprodukterna eller de andra föremålen tillslutas enligt stränga växtskyddsnormer, för att säkerställa att det inte är någon risk för spridning av skadegörare inom den relevanta skyddade zonen och att identiteten kommer att förbli oförändrad, enligt de krav som ställs av de ansvariga officiella organ som avses i direktiv 77/93/EEG, och förbli tillslutna under transporten genom den relevanta skyddade zonen.c) De växter, växtprodukter och andra föremål som avses i punkt 1 skall åtföljas av ett dokument som vanligtvis används inom handeln, och som anger att de ovan nämnda produkterna har sitt ursprung utanför den relevanta skyddade zonen och är ämnade för en destination utanför den relevanta skyddade zonen.3. Om det vid en officiell kontroll, som har organiserats enligt artikel 11.7 i direktiv 77/93/EEG, och som utförs på en plats inom den relevanta zonen, upptäcks att de krav som fastställs i artikel 1.2 inte är uppfyllda, skall följande officiella åtgärder vidtas omedelbart, utan att det påverkar de åtgärder som skall vidtas om växterna, växtprodukterna eller de andra föremålen inte uppfyller de villkor som är fastställda i direktiv 77/93/EEG:- Försegling av emballaget.- Officiellt övervakad transport av växterna, växtprodukterna eller de andra föremålen till en bestämmelseort utanför den relevanta skyddade zonen.Artikel 2 1. Medlemsstaterna skall fastställa att det skall tillämpas mindre stränga villkor för de växter, växtprodukter eller andra föremål som anges i bilaga 5 del A avsnitt 2 till direktiv 77/93/EEG som har sitt ursprung i och som flyttas inom en skyddad zon som har upprättats för de växterna, växtprodukterna eller andra föremålen avseende en eller flera skadegörare.2. Vid tillämpningen av punkt 1 får följande mindre stränga villkor gälla:De officiella undersökningar som avses i artikel 6.4 i det ovan nämnda direktivet kan utföras enligt de villkor som fastställs i direktiv 92/70/EEG av den 30 juli 1992 om närmare bestämmelser för undersökningar som skall genomföras med avseende på erkännande av skyddade zoner inom gemenskapen(3).Artikel 3 1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv den dag som anges i artikel 3.1 i rådets direktiv 91/683/EEG(4). De skall genast underrätta kommissionen om detta.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.2. Medlemsstaterna skall genast underrätta kommissionen om alla bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. Kommissionen skall underrätta de andra medlemsstaterna om detta.Artikel 4 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 24 juni 1993.På kommissionens vägnarRené STEICHENLedamot av kommissionen(1) EGT nr L 26, 31.1.1977, s. 20.(2) EGT nr L 96, 22.4.1993, s. 33.(3) EGT nr L 250, 29.8.1992, s. 37.(4) EGT nr L 376, 31.12.1991, s. 29.


title: Kommissionens direktiv 2009/98/EG av den 4 augusti 2009 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp boroxid som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet (Text av betydelse för EES)

text:
               5.8.2009

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 203/58

      KOMMISSIONENS DIREKTIV 2009/98/EG
   av den 4 augusti 2009
   om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp boroxid som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (1), särskilt artikel 16.2 andra stycket, och
   av följande skäl:

               (1)

               I kommissionens förordning (EG) nr 1451/2007 av den 4 december 2007 om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (2) fastställs en förteckning över verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt tas upp i bilaga I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG. I förteckningen ingår boroxid.

               (2)

               I enlighet med förordning (EG) nr 1451/2007 har boroxid utvärderats i överensstämmelse med artikel 11.2 i direktiv 98/8/EG för användning i produkttyp 8, träskyddsmedel, som definieras i bilaga V till direktiv 98/8/EG.

               (3)

               Nederländerna utsågs till rapporterande medlemsstat och överlämnade den behöriga myndighetens rapport till kommissionen tillsammans med en rekommendation, i enlighet med artikel 14.4 och 14.6 i förordning (EG) nr 1451/2007 den 7 juli 2006.

               (4)

               Den behöriga myndighetens rapport har granskats av medlemsstaterna och kommissionen. I enlighet med artikel 15.4 i förordning (EG) nr 1451/2007 infördes resultaten av granskningen i en granskningsrapport vid mötet i ständiga kommittén för biocidprodukter den 20 februari 2009.

               (5)

               Av de undersökningar som gjorts framgår att biocidprodukter som används som träskyddsmedel och som innehåller boroxid kan förväntas uppfylla kraven i artikel 5 i direktiv 98/8/EG. Det är därför motiverat att boroxid tas upp i bilaga I så att godkännanden av biocidprodukter som används som träskyddsmedel och som innehåller boroxid kan beviljas, ändras eller återkallas i alla medlemsstater, i enlighet med artikel 16.3 i direktiv 98/8/EG.

               (6)

               Man har dock konstaterat att det föreligger oacceptabla risker när det gäller in situ-behandlingen av trä utomhus och behandlat trä som utsätts för väder och vind. Godkännanden för sådan användning bör därför endast beviljas om uppgifter lämnas in som visar att produkterna kan användas utan oacceptabla risker för miljön.

               (7)

               Alla potentiella användningsområden har inte utvärderats på gemenskapsnivå. Därför bör medlemsstaterna bedöma riskerna för de delar av miljön och de populationer som inte på ett representativt sätt ingår i riskbedömningen på gemenskapsnivå. Medlemsstaterna bör också, när de godkänner produkter, se till att lämpliga åtgärder vidtas eller särskilda villkor införs för att minska identifierade risker till godtagbara nivåer.

               (8)

               Mot bakgrund av resultaten av granskningsrapporten bör man kräva att särskilda riskbegränsande åtgärder tillämpas på produktgodkännandenivå för produkter som innehåller boroxid och som används som träskyddsmedel. Särskilt bör lämpliga åtgärder vidtas för att skydda mark och vatten, eftersom oacceptabla risker för dessa har identifierats vid granskningen. Produkterna bör också användas tillsammans med lämplig skyddsutrustning om det inte är möjligt att på annat sätt minska de identifierade riskerna för användarna.

               (9)

               Det är viktigt att bestämmelserna i detta direktiv börjar tillämpas samtidigt i alla medlemsstater så att de biocidprodukter som innehåller det verksamma ämnet boroxid behandlas likvärdigt på marknaden och även för att generellt främja en väl fungerande marknad för biocidprodukter.

               (10)

               En rimlig tid bör tillåtas förflyta innan ett verksamt ämne tas upp i bilaga I, så att medlemsstaterna och de berörda parterna ges möjlighet att förbereda sig för att uppfylla de nya kraven, och för att sökande som har utarbetat dokumentation till fullo ska kunna åtnjuta den tioåriga dataskyddsperiod som räknas från dagen för upptagandet i enlighet med artikel 12.1 c ii i direktiv 98/8/EG.

               (11)

               Efter upptagandet bör medlemsstaterna ges en rimlig tidsfrist för att genomföra artikel 16.3 i direktiv 98/8/EG, framför allt för att bevilja, ändra eller återkalla godkännanden av biocidprodukter i produkttyp 8 som innehåller boroxid för att se till att kraven i direktiv 98/8/EG uppfylls.

               (12)

               Direktiv 98/8/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

               (13)

               De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Bilaga I till direktiv 98/8/EG ska ändras enligt bilagan till det här direktivet.
   Artikel 2
   1.   Medlemsstaterna ska senast den 31 augusti 2010 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv.
   De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 september 2011.
   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.
   2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
   Artikel 3
   Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Artikel 4
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Bryssel den 4 augusti 2009.

            På kommissionens vägnar

         Stavros DIMAS

            Ledamot av kommissionen

      (1)  EGT L 123, 24.4.1998, s. 1.

      (2)  EUT L 325, 11.12.2007, s. 3.

      BILAGA
      Följande post nr 23 ska föras in i bilaga I till direktiv 98/8/EG:

                     Nr

                     Trivialnamn

                     IUPAC-namn
                     Identifikationsnummer

                     Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad i den biocidprodukt som släpps ut på marknaden

                     Dag för upptagande

                     Sista dag för uppfyllande av artikel 16.3
                     (utom när det gäller produkter som innehåller mer än ett verksamt ämne, för vilka sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 ska vara den dag som fastställs i det senaste beslutet om upptagande av dess verksamma ämnen)

                     Upptagandeperioden löper ut den

                     Produkttyp

                     Särskilda bestämmelser (1)

                     ”23

                     boroxid

                     Diboron trioxide
                     EG-nr: 215-125-8
                     CAS-nr: 1303-86-2

                     975 g/kg

                     1 september 2011

                     31 augusti 2013

                     31 augusti 2021

                     8

                     Vid bedömning, i enlighet med artikel 5 och bilaga VI, av en ansökan om produktgodkännande ska medlemsstaterna, när detta är relevant för den berörda produkten, undersöka de populationer som kan komma att exponeras för produkten och de användnings- eller exponeringsscenarier som inte på ett representativt sätt ingår i riskbedömningen på gemenskapsnivå.
                     Medlemsstaterna ska, när de godkänner en produkt, bedöma riskerna och därefter se till att lämpliga åtgärder vidtas eller särskilda villkor införs för att minska identifierade risker.
                     En produkt kan godkännas endast om man i ansökan visar att riskerna kan minskas till acceptabla nivåer.
                     Medlemsstaterna ska se till att godkännanden omfattas av följande villkor:

                                 1.

                                 Produkter godkända för yrkesmässig och industriell användning ska användas tillsammans med lämplig personlig skyddsutrustning, såvida det inte kan bevisas i ansökan om produktgodkännande att riskerna för industriella användare och yrkesanvändare kan reduceras till en acceptabel nivå på andra sätt.

                                 2.

                                 Med hänsyn till de risker som identifierats för mark och vatten får produkter inte godkännas för in situ-behandling av trä utomhus eller för trä som kommer att utsättas för väder och vind såvida inte uppgifter lämnas in som visar att produkten kommer att uppfylla kraven i artikel 5 och bilaga VI, om nödvändigt genom vidtagande av lämpliga riskreducerande åtgärder. På etiketter och/eller säkerhetsdatablad för produkter som godkänts för industriell användning ska det särskilt anges att nyligen behandlat virke ska lagras under tak och/eller på ett ogenomträngligt hårt underlag så att direkt läckage till mark eller vatten förhindras och att lakvatten ska samlas upp för återanvändning eller bortskaffande.”

         (1)  För tillämpningen av de gemensamma principerna i bilaga VI, är granskningsrapporternas innehåll och slutsatser tillgängliga på kommissionens webbplats: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


title: Kommissionens direktiv 2008/83/EG av den 13 augusti 2008 om ändring av direktiv 2003/91/EG om tillämpningsföreskrifter för artikel 7 i rådets direktiv 2002/55/EG vad gäller vilka egenskaper som minst ska ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av köksväxter (Text av betydelse för EES)

text:
               14.8.2008

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 219/55

      KOMMISSIONENS DIREKTIV 2008/83/EG
   av den 13 augusti 2008
   om ändring av direktiv 2003/91/EG om tillämpningsföreskrifter för artikel 7 i rådets direktiv 2002/55/EG vad gäller vilka egenskaper som minst ska ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av köksväxter
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
   med beaktande av rådets direktiv 2002/55/EG av den 13 juni 2002 om saluföring av utsäde av köksväxter (1), särskilt artikel 7.2 a och b, och
   av följande skäl:

               (1)

               Kommissionens direktiv 2003/91/EG (2) antogs för att se till att de sorter som medlemsstaterna för in i sina nationella listor stämmer överens med de riktlinjer som fastställts av Gemenskapens växtsortsmyndighet vad gäller vilka egenskaper som minst ska ingå i undersökningar samt minimikrav för utförandet av undersökningar, i den mån sådana riktlinjer antagits. För övriga sorter ska enligt direktivet riktlinjerna från den internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV) tillämpas.

               (2)

               Gemenskapens växtsortsmyndighet och UPOV har sedan dess utfärdat ytterligare riktlinjer för ett antal arter och har uppdaterat de gällande riktlinjerna.

               (3)

               Direktiv 2003/91/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

               (4)

               De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Bilagorna I och II till direktiv 2003/91/EG ska ersättas med texten i bilagan till det här direktivet.
   Artikel 2
   För de undersökningar som inletts före den 1 november 2008 kan medlemsstaterna tillämpa den lydelse av direktiv 2003/91/EG som är tillämplig innan det ändras genom det här direktivet.
   Artikel 3
   Medlemsstaterna ska senast den 31 oktober 2008 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv.
   De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 november 2008.
   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.
   Artikel 4
   Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Artikel 5
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdad i Bryssel den 13 augusti 2008.

            På kommissionens vägnar

         Androulla VASSILIOU

            Ledamot av kommissionen

      (1)  EGT L 193, 20.7.2002, s. 33. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2006/124/EG (EUT L 339, 6.12.2006, s. 12).

      (2)  EUT L 254, 8.10.2003, s. 11. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2007/49/EG (EUT L 195, 27.7.2007, s. 33).

      BILAGA
      ”
            BILAGA I
            Förteckning över de arter som avses i artikel 1.2 a och som ska överensstämma med testprotokollen från växtsortsmyndigheten

                        Vetenskapligt namn

                        Svenskt namn

                        Växtsortsmyndighetens protokoll

                           Allium cepa L. (Cepa-gruppen)

                        Lök

                        TP 46/1, 14.6.2005

                           Allium cepa L (Aggregatum-gruppen)

                        Schalottenlök

                        TP 46/1, 14.6.2005

                           Allium porrum L.

                        Purjolök

                        TP 85/1, 15.11.2001

                           Allium sativum L.

                        Vitlök

                        TP 162/1, 25.3.2004

                           Apium graveolens L.

                        Blekselleri

                        TP 82/1, 13.3.2008

                           Apium graveolens L.

                        Rotselleri

                        TP 74/1, 13.3.2008

                           Asparagus officinalis L.

                        Sparris

                        TP 130/1, 27.3.2002

                           Brassica oleracea L.

                        Blomkål

                        TP 45/1, 15.11.2001

                           Brassica oleracea L.

                        Broccoli

                        TP 151/2, 21.3.2007

                           Brassica oleracea L.

                        Brysselkål

                        TP 54/2, 1.12.2005

                           Brassica oleracea L.

                        Kålrabbi

                        TP 65/1, 25.3.2004

                           Brassica oleracea L.

                        Savojkål, vitkål och rödkål

                        TP 48/2, 1.12.2005

                           Brassica rapa L.

                        Salladskål

                        TP 105/1, 13.3.2008

                           Capsicum annuum L.

                        Chilipeppar, paprika

                        TP 76/2, 21.3.2007

                           Cichorium endivia L.

                        Frisésallat och escarolesallat

                        TP 118/2, 1.12.2005

                           Cichorium intybus L.

                        Rotcikoria

                        TP 172/2, 1.12.2005

                           Cichorium intybus L.

                        Endiviasallat eller witlof-cikoria

                        TP 173/1, 25.3.2004

                           Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai

                        Vattenmelon

                        TP 142/1, 21.3.2007

                           Cucumis melo L.

                        Melon

                        TP 104/2, 21.3.2007

                           Cucumis sativus L.

                        Slanggurka och druvgurka

                        TP 61/2, 13.3.2008

                           Cucurbita pepo L.

                        Pumpa, squash

                        TP 119/1, 25.3.2004

                           Cynara cardunculus L.

                        Kardon och kronärtskocka

                        TP 184/1, 25.3.2004

                           Daucus carota L.

                        Morot och fodermorot

                        TP 49/3, 13.3.2008

                           Foeniculum vulgare Mill.

                        Fänkål

                        TP 183/1, 25.3.2004

                           Lactuca sativa L.

                        Sallat

                        TP 13/3, 21.3.2007

                           Lycopersicon esculentum Mill.

                        Tomat

                        TP 44/3, 21.3.2007

                           Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

                        Persilja

                        TP 136/1, 21.3.2007

                           Phaseolus coccineus L.

                        Blomsterböna

                        TP 9/1, 21.3.2007

                           Phaseolus vulgaris L.

                        Buskböna och störböna

                        TP 12/2, 1.12.2005

                           Pisum sativum L. (partim)

                        Märgärt, spritärt och sockerärt

                        TP 7/1, 6.11.2003

                           Raphanus sativus L.

                        Rädisa

                        TP 64/1, 27.3.2002

                           Solanum melongena L.

                        Aubergine, äggplanta

                        TP 117/1, 13.3.2008

                           Spinacia oleracea L.

                        Spenat

                        TP 55/2, 13.3.2008

                           Valerianella locusta (L.) Laterr.

                        Vintersallat

                        TP 75/2, 21.3.2007

                           Vicia faba L. (partim)

                        Bondböna

                        TP Broadbean/1, 25.3.2004

                           Zea mays L. (partim)

                        Sockermajs och popmajs

                        TP 2/2, 15.11.2001

                  Dessa protokoll finns på växtsortsmyndighetens webbplats (www.cpvo.europa.eu).

            BILAGA II
            Förteckning över de arter som anges i artikel 1.2 b och som ska överensstämma med UPOV:s provningsriktlinjer

                        Vetenskapligt namn

                        Svenskt namn

                        Riktlinje från UPOV

                           Allium fistulosum L.

                        Piplök

                        TG 161/3, 1.4.1998

                           Allium schoenoprasum L.

                        Gräslök

                        TG 198/1, 9.4.2003

                           Beta vulgaris L.

                        Mangold

                        TG 106/4, 31.3.2004

                           Beta vulgaris L.

                        Rödbeta (inklusive Cheltenhambeta)

                        TG 60/7, 9.4.2008

                           Brassica oleracea L.

                        Grönkål

                        TG 90/6, 31.3.2004

                           Brassica rapa L.

                        Rova (inklusive majrova)

                        TG 37/10, 4.4.2001

                           Cichorium intybus L.

                        Sallatscikoria

                        TG 154/3, 18.10.1996

                           Cucurbita maxima Duchesne

                        Jättepumpa (inklusive vinterpumpa)

                        TG 155/4, 28.3.2007

                           Raphanus sativus L.

                        Rättika

                        TG 63/6, 24.3.1999

                           Rheum rhabarbarum L.

                        Rabarber

                        TG 62/6, 24.3.1999

                           Scorzonera hispanica L.

                        Svartrot

                        TG 116/3, 21.10.1988

                  Dessa riktlinjer finns på UPOV:s webbplats (www.upov.int).
         ”


title: Rådets direktiv 2007/33/EG av den 11 juni 2007 om bekämpning av potatiscystnematod och om upphävande av direktiv 69/465/EEG

text:
               16.6.2007

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 156/12

      RÅDETS DIREKTIV 2007/33/EG
   av den 11 juni 2007
   om bekämpning av potatiscystnematod och om upphävande av direktiv 69/465/EEG
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37,
   med beaktande av kommissionens förslag,
   med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och
   av följande skäl:

               (1)

               Sedan rådets direktiv 69/465/EEG av den 8 december 1969 om bekämpning av potatiscystnematod (1) antogs har stora förändringar skett när det gäller nomenklatur, biologi och epidemiologi för arter och populationer av potatiscystnematod, samt av nematodernas utbredningsmönster.

               (2)

               Det är allmänt vedertaget att potatiscystnematod (Globodera pallida (Stone) Behrens (europeiska populationer)) och Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens (europeiska populationer)) är en skadegörare på potatis.

               (3)

               Bestämmelserna i direktiv 69/465/EEG har setts över och befunnits otillräckliga. Mer vittgående bestämmelser bör därför antas.

               (4)

               I bestämmelserna bör beaktas att det krävs officiella undersökningar för att se till att potatiscystnematod inte förekommer i fält där man planterar eller förvarar utsädespotatis avsedd för produktion av utsädespotatis, och vissa växter avsedda för produktion av växter för plantering.

               (5)

               Det bör göras officiella kartläggningar av fält för produktion av annan potatis än utsädespotatis, i syfte att klarlägga potatiscystnematodens utbredning.

               (6)

               Det bör fastställas vilka metoder för provtagning och provning som skall användas vid sådana officiella undersökningar och kartläggningar.

               (7)

               Det sätt på vilket patogenen sprids bör beaktas.

               (8)

               I bestämmelserna bör hänsyn tas till att potatiscystnematod vanligtvis bekämpas genom växelbruk eftersom det har konstaterats att populationerna av nematoden minskar avsevärt om potatis inte odlas på flera år. Under senare tid har man som komplement till växelbruk börjat använda resistenta potatissorter.

               (9)

               Vidare bör medlemsstaterna vid behov kunna vidta ytterligare eller striktare åtgärder, förutsatt att dessa inte hindrar handeln med potatis inom gemenskapen, utom i de fall som omfattas av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (2). Dessa åtgärder bör anmälas till kommissionen och till de övriga medlemsstaterna.

               (10)

               Direktiv 69/465/EEG bör därför upphävas.

               (11)

               Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att klarlägga potatiscystnematodens utbredning i syfte att bekämpa den och hindra dess spridning, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av detta direktivs omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

               (12)

               De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (3).

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   KAPITEL I
   SYFTE OCH DEFINITIONER
   Artikel 1
   I detta direktiv fastställs vilka åtgärder medlemsstaterna skall vidta mot Globodera pallida (Stone) Behrens (europeiska populationer) och Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens (europeiska populationer), nedan kallade ”potatiscystnematod”, i syfte att klarlägga dess utbredning, hindra dess spridning och bekämpa den.
   Artikel 2
   I detta direktiv gäller följande definitioner:
   a)   officiell eller officiellt: fastställt, godkänt eller utfört av de ansvariga officiella organ i en medlemsstat enligt definitionen i artikel 2.1 g i direktiv 2000/29/EG,
   b)   resistent potatissort: en sort som när den odlas avsevärt hindrar en viss population av potatiscystnematod från att utvecklas,
   c)   undersökning: ett systematiskt tillvägagångssätt för att påvisa förekomst av potatiscystnematod i ett fält,
   d)   kartläggning: ett systematiskt tillvägagångssätt under en bestämd tidsperiod för att påvisa utbredningen av potatiscystnematod i en medlemsstat.
   Artikel 3
   1.   De ansvariga officiella organen i medlemsstaten skall definiera vad som avses med ett fält i detta direktiv, i syfte att säkerställa att växtskyddsförhållandena i ett fält är homogena vad gäller risken för potatiscystnematod. De skall då beakta vedertagna vetenskapliga och statistiska principer, potatiscystnematodens biologi, odlingen av fältet och produktionssystemen för potatiscystnematodens värdväxter i medlemsstaten. Närmare uppgifter om kriterierna för definitionen av ett fält skall anmälas officiellt till kommissionen och till de övriga medlemsstaterna.
   2.   Ytterligare bestämmelser om kriterierna för definitionen av ett fält får antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 17.2.
   KAPITEL II
   PÅVISANDE
   Artikel 4
   1.   Medlemsstaterna skall föreskriva att en officiell undersökning för att påvisa förekomst av potatiscystnematod skall utföras på fält där man planterar eller förvarar växter som förtecknas i bilaga I och som är avsedda för produktion av växter för plantering, eller utsädespotatis avsedd för produktion av utsädespotatis.
   2.   Den officiella undersökning som avses i punkt 1 skall utföras under perioden mellan den sista skörden på fältet och planteringen av de växter eller sättningen av den utsädespotatis som avses i den punkten. Undersökningen får utföras tidigare, varvid det skall finnas skriftlig dokumentation av resultaten av undersökningen som bekräftar att potatiscystnematod inte har påträffats och att potatis eller andra värdväxter som förtecknas under punkt 1 i bilaga I inte förekom vid tidpunkten för undersökningen och inte har odlats efter undersökningen.
   3.   Resultatet av andra officiella undersökningar än de som avses i punkt 1 och som utförts före den 1 juli 2010 kan betraktas som dokumentation enligt punkt 2.
   4.   Om de ansvariga officiella organen i en medlemsstat har fastställt att det inte finns någon risk för spridning av potatiscystnematod, skall den officiella undersökning som avses i punkt 1 inte krävas när det gäller

               a)

               plantering av växter som förtecknas i bilaga I, avsedda för produktion av växter för plantering för bruk inom samma produktionsplats belägen inom ett officiellt definierat område,

               b)

               sättning av utsädespotatis, avsedd för produktion av utsädespotatis för bruk inom samma produktionsplats belägen inom ett officiellt definierat område, eller

               c)

               plantering av växter förtecknade i punkt 2 i bilaga I, avsedda för produktion av växter för plantering om de skördade växterna blir föremål för de officiellt godkända åtgärder som avses i avsnitt IIIA i bilaga III.

         5.   Medlemsstaterna skall se till att resultatet av de undersökningar som avses i punkterna 1 och 3 dokumenteras officiellt och är tillgängligt för kommissionen.
   Artikel 5
   1.   När det gäller fält där utsädespotatis eller växter som förtecknas i punkt 1 i bilaga I och som är avsedda för produktion av växter för plantering, planteras eller förvaras, skall den officiella undersökning som avses i artikel 4.1 omfatta provtagning och provning i enlighet med bilaga II för att påvisa förekomst av potatiscystnematod.
   2.   När det gäller fält där växter som förtecknas i punkt 2 i bilaga I och som är avsedda för produktion av växter för plantering planteras eller förvaras, skall den officiella undersökning som avses i artikel 4.1 omfatta provtagning och provning i enlighet med bilaga II för att påvisa förekomst av potatiscystnematod, eller kontroll i enlighet med avsnitt I i bilaga III.
   Artikel 6
   1.   Medlemsstaterna skall föreskriva officiella kartläggningar av fält för produktion av annan potatis än utsädespotatis för att fastställa utbredningen av potatiscystnematod.
   2.   De officiella kartläggningarna skall omfatta provtagning och provning i enlighet med punkt 2 i bilaga II för att påvisa förekomst av potatiscystnematod och skall utföras i enlighet med avsnitt II i bilaga III.
   3.   Resultatet av de officiella kartläggningarna i enlighet med avsnitt II i bilaga III skall anmälas skriftligt till kommissionen.
   Artikel 7
   Om potatiscystnematod inte har påträffats vid den officiella undersökning som avses i artikel 4.1 och de andra officiella undersökningar som avses i artikel 4.3, skall de ansvariga officiella organen i en medlemsstat se till att denna information dokumenteras officiellt.
   Artikel 8
   1.   Om ett fält befinns vara angripet av potatiscystnematod vid den officiella undersökning som avses i artikel 4.1, skall de ansvariga officiella organen i en medlemsstat se till att denna information dokumenteras officiellt.
   2.   Om ett fält befinns vara angripet av potatiscystnematod vid den officiella kartläggning som avses i artikel 6.1, skall de ansvariga officiella organen i en medlemsstat se till att denna information dokumenteras officiellt.
   3.   Potatis eller växter som förtecknas i bilaga I och som kommer från ett fält som enligt punkt 1 eller 2 i denna artikel har registrerats som angripet av potatiscystnematod, eller som har kommit i kontakt med jord där potatiscystnematod har påträffats, skall officiellt betecknas som angripet.
   KAPITEL III
   BEKÄMPNINGSÅTGÄRDER
   Artikel 9
   1.   Medlemsstaterna skall föreskriva följande för fält som enligt artikel 8.1 eller 8.2 officiellt har dokumenterats som angripet:

               a)

               Potatis avsedd för produktion av utsädespotatis får inte sättas där.

               b)

               Växter som förtecknas i bilaga I och som är avsedda för återplantering, får inte planteras eller förvaras där. Växter som förtecknas i punkt 2 i bilaga I får emellertid planteras på fältet under förutsättning att de blir föremål för de officiellt godkända åtgärder som avses i avsnitt IIIA i bilaga III så att det inte finns någon identifierbar risk för spridning av potatiscystnematod.

         2.   Medlemsstaternas ansvariga organ skall föreskriva att fält avsedda för sättning av annan potatis än utsädespotatis och som har officiellt dokumenterats som angripna enligt artikel 8.1 eller 8.2 skall bli föremål för ett officiellt bekämpningsprogram som minst syftar till att motverka potatiscystnematod.
   I det program som avses i punkt 2 i denna artikel skall hänsyn tas till den berörda medlemsstatens särskilda system för produktion och saluföring av värdväxter för potatiscystnematod, potatiscystnematodpopulationens egenskaper, användningen av resistenta potatissorter med högsta möjliga resistens i enlighet med avsnitt I i bilaga IV samt i tillämpliga fall till andra åtgärder. Programmet skall anmälas skriftligt till kommissionen och de övriga medlemsstaterna i syfte att säkerställa jämförbara säkerhetsnivåer medlemsstaterna emellan.
   Graden av resistens hos andra potatissorter än de som redan har anmälts enligt artikel 10.1 i direktiv 69/465/EEG skall bestämmas enligt tabellen i avsnitt I i bilaga IV till detta direktiv. Resistensen skall prövas i enlighet med protokollet i avsnitt II i bilaga IV till detta direktiv.
   Artikel 10
   1.   Medlemsstaterna skall föreskriva följande för potatis och växter som förtecknas i bilaga I och som har konstaterats vara angripna enligt artikel 8.3:

               a)

               Utsädespotatis och de värdväxter som förtecknas i punkt 1 i bilaga I får inte planteras om de inte har sanerats under överinseende av de ansvariga officiella organen i en medlemsstat med hjälp av en lämplig metod som har antagits enligt punkt 2 i denna artikel och för vilken det finns vetenskapliga belägg för att den inte medför någon risk för spridning av potatiscystnematod.

               b)

               Potatis avsedd för industriell bearbetning eller sortering skall bli föremål för officiellt godkända åtgärder enligt avsnitt IIIB i bilaga III.

               c)

               Växter som förtecknas i punkt 2 i bilaga I får inte planteras om de inte har blivit föremål för officiellt godkända åtgärder enligt avsnitt IIIA i bilaga III så att de inte längre är angripna.

         2.   Specifikationerna för de metoder som avses i punkt 1 a i denna artikel skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 17.2.
   Artikel 11
   1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 16.1 i direktiv 2000/29/EG skall medlemsstaterna föreskriva att misstänkt eller bekräftad förekomst av potatiscystnematod på deras territorium skall anmälas till deras egna ansvariga officiella organ när orsaken är att en potatissorts resistens har minskat eller förändrats på grund av exceptionella förändringar i en nematodarts, patotyps eller virulensgrupps sammansättning.
   2.   För alla de fall som anmäls enligt punkt 1 skall medlemsstaterna föreskriva att potatiscystnematodart och, i tillämpliga fall, patotyp och virulensgrupp, undersöks och fastställs genom lämpliga metoder.
   3.   Närmare uppgifter om de konstateranden som avses i punkt 2 i denna artikel skall sändas skriftligt till kommissionen och de övriga medlemsstaterna senast den 31 december varje år.
   4.   Lämpliga metoder enligt punkt 2 i denna artikel får antas i enlighet med förfarandet i artikel 17.2.
   Artikel 12
   Medlemsstaterna skall senast den 31 januari varje år skriftligt tillställa kommissionen och de övriga medlemsstaterna en förteckning över alla de potatissorter som vid officiella provningar befunnits vara resistenta mot potatiscystnematod. De skall ange mot vilka arter, patotyper eller virulensgrupper sorterna är resistenta, graden av resistens och vilket år den bestämts.
   Artikel 13
   Om förekomst av potatiscystnematod inte bekräftas efter det att de officiellt godkända åtgärder som avses i avsnitt IIIC i bilaga III har vidtagits, skall de ansvariga officiella organen i medlemsstaten se till att den officiella registrering som avses i artiklarna 4.5, 8.1 och 8.2 uppdateras och att eventuella restriktioner för fältet i fråga upphävs.
   Artikel 14
   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 3 och 5 i direktiv 2000/29/EG får medlemsstaterna för försök eller vetenskapliga ändamål och för arbete med sorturval bevilja undantag från de åtgärder som avses i artiklarna 9 och 10 i det här direktivet, i enlighet med bestämmelserna i kommissionens direktiv 95/44/EG av den 26 juli 1995 om införande av villkor enligt vilka vissa skadegörare, växter, växtprodukter och andra föremål som anges i bilaga I–V till rådets direktiv 77/93/EEG kan införas eller förflyttas inom gemenskapen eller vissa skyddade zoner för försök eller vetenskapliga ändamål och för arbete med sorturval (4).
   KAPITEL IV
   ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER
   Artikel 15
   Medlemsstaterna får när det gäller den egna produktionen anta ytterligare eller strängare åtgärder om det är nödvändigt för att bekämpa potatiscystnematod eller för att förhindra att den sprids, förutsatt att åtgärderna uppfyller kraven i direktiv 2000/29/EG.
   Dessa åtgärder skall anmälas skriftligt till kommissionen och till de övriga medlemsstaterna.
   Artikel 16
   Ändringar av bilagorna till följd av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 17.2.
   Artikel 17
   1.   Kommissionen skall biträdas av ständiga kommittén för växtskydd, nedan kallad ”kommittén”.
   2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas.
   Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.
   Artikel 18
   1.   Medlemsstaterna skall senast den 30 juni 2010 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.
   De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 juli 2010.
   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.
   2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
   Artikel 19
   Direktiv 69/465/EEG skall upphävas med verkan från den 1 juli 2010.
   Artikel 20
   Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Luxemburg den 11 juni 2007.

            På rådets vägnar

         H. SEEHOFER

            Ordförande

      (1)  EGT L 323, 24.12.1969, s. 3. Direktivet senast ändrat genom 1994 års anslutningsakt.

      (2)  EGT L 169, 10.7.2000, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2006/35/EG (EUT L 88, 25.3.2006, s. 9).

      (3)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

      (4)  EGT L 184, 3.8.1995, s. 34. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 97/46/EG (EGT L 204, 31.7.1997, s. 43).

      BILAGA I
      Förteckning över växter som avses i artiklarna 4.1, 4.2, 4.4, 5.1, 5.2, 8.3, 9.1 b och 10.1.

                  1.

                  Värdväxter med rötter:

                                 Capsicum spp.,

                                 Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw.,

                                 Solanum melongena L.

                  2.

                              a)

                              Andra växter med rötter:

                                             Allium porrum L.,

                                             Beta vulgaris L.,

                                             Brassica spp.,

                                             Fragaria L.,

                                             Asparagus officinalis L.

                              b)

                              Lökar, rotknölar och jordstammar som inte är föremål för officiellt godkända åtgärder enligt avsnitt IIIA i bilaga III och är odlade i jord och avsedda för plantering, utom sådana där det antingen på förpackningen eller på något annat sätt anges att de är avsedda för försäljning till slutkonsumenter som inte yrkesmässigt producerar växter eller snittblommor:

                                             Allium ascalonicum L.,

                                             Allium cepa L.,

                                             Dahlia spp.,

                                             Gladiolus Tourn. Ex L.,

                                             Hyacinthus spp.,

                                             Iris spp.,

                                             Lilium spp.,

                                             Narcissus L.,

                                             Tulipa L.

      BILAGA II

                  1.

                  För provtagning och provning vid de officiella undersökningar som avses i artikel 5.1 och 5.2 gäller följande:

                              a)

                              Provtagningen skall omfatta ett jordprov, vilket som norm skall omfatta minst 1 500 ml jord per hektar, insamlad från minst 100 borrstick per hektar, helst i ett rutnät som täcker hela fältet och där avståndet mellan provtagningspunkterna är minst fem meter på bredden och högst 20 meter på längden. Hela provet skall användas för ytterligare undersökningar, dvs. extraktion av cystor, artbestämning och i tillämpliga fall bestämning av patotyp/virulensgrupp.

                              b)

                              Vid provningen skall de metoder för extraktion av potatiscystnematod användas som beskrivs enligt EPPO–standarden ”Phytosanitary Procedures or Dignostic Protocols for Globodera pallida and Globodera rostochiensis”.

                  2.

                  För provtagning och provning vid den officiella kartläggning som avses i artikel 6.2 gäller följande:

                              a)

                              Provtagningen skall bestå av

                                          —

                                          provtagning enligt beskrivningen i punkt 1 med ett jordprov som omfattar minst 400 ml per hektar,

                                    eller

                                          —

                                          riktad provtagning med prover på minst 400 ml jord efter okulär besiktning av rötter med synliga symptom,

                                    eller

                                          —

                                          provtagning med prover på minst 400 ml jord som vidhäftar potatisen efter skörd, under förutsättning att det fält där potatisen odlats går att spåra.

                              b)

                              Provningen skall genomföras enligt beskrivningen i punkt 1.

                  3.

                  Den standardomfattning av provet som fastställs i punkt 1 kan genom undantag minskas till ett minimum av 400 ml jord per hektar om

                              a)

                              det finns skriftliga belägg för att varken potatis eller några andra värdväxter som förtecknas i punkt 1 i bilaga I har odlats och förekommit på fältet under sex år före den officiella undersökningen,

                        eller om

                              b)

                              det vid de två senaste på varandra följande officiella undersökningarna inte påträffats potatiscystnematod i prover på 1 500 ml jord per hektar, och varken potatis eller andra värdväxter som förtecknas i bilaga I, med undantag av dem för vilka en officiell undersökning krävs enligt artikel 4.1, har odlats efter den första officiella undersökningen,

                        eller om

                              c)

                              ingen potatiscystnematod eller potatiscystnematodcystor utan levande innehåll har påträffats vid den senaste officiella undersökningen, vilken måste ha omfattat en provtagning med minst 1 500 ml jord per hektar, och varken potatis eller andra värdväxter enligt förteckningen i punkt 1 i bilaga I, med undantag av dem för vilka en officiell undersökning krävs enligt artikel 4.1, har odlats på fältet efter den senaste officiella undersökningen.

                        Resultatet av andra officiella undersökningar som gjorts före den 1 juli 2010 får betraktas som officiella undersökningar enligt leden b och c.

                  4.

                  Den omfattning av provtagningen som föreskrivs i punkterna 1 och 3 får minskas för fält som är större än åtta hektar respektive fyra hektar genom följande undantag:

                              a)

                              Vid den omfattning som föreskrivs i punkt 1 skall provtagningen av de första åtta hektaren ske i den omfattning som anges i den punkten, men får för varje ytterligare hektar minskas till ett minimum av 400 ml jord per hektar.

                              b)

                              Vid den minskade omfattningen enligt punkt 3 skall provtagningen av de första fyra hektaren ske i den omfattning som anges i den punkten, men får för varje ytterligare hektar minskas till ett minimum av 200 ml jord per hektar.

                  5.

                  Minskade provstorlekar enligt punkterna 3 och 4 får fortsätta att användas vid de efterföljande officiella undersökningar som avses i artikel 4.1 till dess att potatiscystnematod har påträffats på det berörda fältet.

                  6.

                  Den storlek av jordprovet som anges i punkt 1 får minskas till ett minimum av 200 ml jord per hektar om fältet är beläget i ett område som har förklarats fritt från potatiscystnematod och uppges, underhålls och kartläggs i enlighet med tillämpliga internationella standarder för fytosanitära åtgärder. Kommissionen och övriga medlemsstater skall skriftligt officiellt underrättas om närmare uppgifter för dessa områden.

                  7.

                  Jordprovet skall i samtliga fall bestå av minst 100 ml jord per fält.

      BILAGA III
      AVSNITT I
      KONTROLL
      Med hänvisning till artikel 5.2 skall den officiella undersökning som avses i artikel 4.1 fastställa att ett av följande kriterier är uppfyllt vid tidpunkten för kontrollen:

                  —

                  Inga fall av potatiscystnematod i det berörda fältet under de senaste tolv åren, vilket styrks med resultaten av lämpliga officiellt godkända tester,

            eller

                  —

                  odlingsbakgrunden är känd och varken potatis eller några andra värdväxter som förtecknas i punkt 1 i bilaga I har odlats på fältet under de senaste tolv åren.

            AVSNITT II
      KARTLÄGGNINGAR
      De officiella kartläggningar som avses i artikel 6.1 skall utföras på minst 0,5 % av den areal som det berörda året används för produktion av annan potatis än utsädespotatis. Kommissionen skall senast den 1 april underrättas om kartläggningsresultaten för föregående tolvmånadersperiod.
      AVSNITT III
      OFFICIELLA ÅTGÄRDER

                  A.

                  De officiellt godkända åtgärderna enligt artiklarna 4.4 c, 9.1 b och 10.1 c samt punkt 2b i bilaga I är följande:

                              1.

                              Desinfektion genom lämpliga metoder så att det inte finns någon identifierbar risk för att potatiscystnematod sprids.

                              2.

                              Avlägsnade av praktiskt taget all jord genom tvättning eller borstning, så att det inte finns någon identifierbar risk för att potatiscystnematod sprids.

                  B.

                  Officiellt godkända åtgärder enligt artikel 10.1 b är leverans till en bearbetnings- eller sorteringsanläggning med lämpliga och officiellt godkända förfaranden för avfallshantering där ingen risk för spridning av potatiscystnematod har konstaterats föreligga.

                  C.

                  Officiellt godkända åtgärder enligt artikel 13 är förnyad officiell provtagning på ett fält som enligt artikel 8.1 eller 8.2 har officiellt dokumenterats som angripet samt provning med någon av de metoder som anges i bilaga II efter en minimiperiod på sex år från och med det att förekomsten av potatiscystnematod har bekräftats eller från och med den tidpunkt då potatis senast odlades på fältet. Denna period kan minskas till lägst tre år om lämpliga officiellt godkända åtgärder har vidtagits.

      BILAGA IV
      AVSNITT I
      GRAD AV RESISTENS
      Potatisens grad av mottaglighet för potatiscystnematod skall bestämmas enligt följande tabell, i enlighet med artikel 9.2.
      9 anger högsta graden av resistens.

                  Relativ mottaglighet (%)

                  Poäng

                  < 1

                  9

                  1,1–3

                  8

                  3,1–5

                  7

                  5,1–10

                  6

                  10,1–15

                  5

                  15,1–25

                  4

                  25,1–50

                  3

                  50,1–100

                  2

                  > 100

                  1

            AVSNITT II
      PROTOKOLL FÖR RESISTENSTESTNING

                  1.

                  Testet skall utföras under karantänliknande förhållanden, antingen utomhus, i växthus eller i klimatkammare.

                  2.

                  Testet skall utföras i krukor som var och en innehåller minst en liter jord (eller lämpligt odlingssubstrat).

                  3.

                  Jordens temperatur under testet får inte överstiga 25 oC, och bevattningen skall vara tillräcklig.

                  4.

                  Vid plantering av test- eller kontrollsorten skall en ögonplugg av varje test- eller kontrollsort användas. Alla groddar utom en bör avlägsnas.

                  5.

                  Potatissorten Desirée skall alltid användas som standardkontrollsort för mottaglighet. Den kan för interna kontrollsyften kompletteras med andra lokalt relevanta kontrollsorter med fullständig mottaglighet. Standardkontrollsorten får ändras om forskning visar att andra sorter är antingen lämpligare eller lättare att få tag på.

                  6.

                  Följande standardpopulationer av potatiscystnematod skall användas mot patotyperna Ro1, Ro5, Pa1 och Pa3:

                              Ro1: Ecosse-populationen

                              Ro5: Harmerz-populationen

                              Pa1: Scottish-populationen

                              Pa3: Chavornay-populationen

                        Dessa får kompletteras med andra lokalt relevanta populationer.

                  7.

                  Identiteten hos den standardpopulation som används skall kontrolleras på lämpligt sätt. Minst två resistenta sorter eller två differentierande standardkloner med känd resistens bör användas i testförsöken.

                  8.

                  Potatiscystnematodinokulatet (Pi) skall bestå av totalt fem infektiösa ägg och juveniler per ml jord. Antalet potatiscystnematoder som skall inokuleras per ml jord bör bestämmas genom kläckningsförsök. Potatiscystnematoderna kan inokuleras som cystor eller som ägg och juveniler i en gemensam suspension.

                  9.

                  Livsdugligheten hos det potatiscystnematodinnehåll som används som inokulatkälla skall vara minst 70 %. Cystorna bör vara 6–24 månader gamla och förvaras vid 4 oC i minst fyra månader innan de används.

                  10.

                  Det skall finnas minst fyra replikat (krukor) för varje kombination av nematodpopulation och potatissort som testas. För standardkontrollsorten bör det finnas minst tio replikat.

                  11.

                  Testet skall pågå under minst tre månader, och mognaden hos de honor som utvecklas skall kontrolleras innan försöket avslutas.

                  12.

                  Cystor från de fyra replikaten skall extraheras och räknas separat för varje kruka.

                  13.

                  Slutpopulationen (Pf) av standardkontrollsorten i slutet av resistenstestet skall bestämmas genom att alla cystor från samtliga replikat samt ägg och juveniler från minst fyra replikat räknas.

                  14.

                  En förökningshastighet på minst 20 × (Pf/Pi) på standardkontrollsorten skall uppnås.

                  15.

                  Variationskoefficienten på standardkontrollsorten får inte vara högre än 35 %.

                  16.

                  Den testade potatissortens relativa mottaglighet jämfört med standardkontrollsorten skall bestämmas och uttryckas i procent enligt följande formel:
                  Pftestsort/Pfstandardkontrollsort × 100 %.

                  17.

                  Om en testad potatissort har en relativ mottaglighet på mer än 3 % räcker det att man räknar cystorna. Om den relativa mottagligheten är under 3 % skall inte bara cystorna utan också ägg och juveniler räknas.

                  18.

                  Om resultatet av testen under det första året visar att en sort är fullständigt mottaglig för en viss patotyp behöver dessa tester inte upprepas ett andra år.

                  19.

                  Resultatet av testerna skall bekräftas genom minst ett ytterligare försök under ett annat år. Det aritmetiska medelvärdet av den relativa mottagligheten under de två åren skall användas för att räkna ut poängen enligt poängtabellen.


Avis juridique important

|

31967L0653

Rådets direktiv 67/653/EEG av den 24 oktober 1967 om ändring av rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas bestämmelser om färgämnen som är godkända för användning i livsmedel

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 263 , 30/10/1967 s. 0004 - 0005 Finsk specialutgåva Område 13 Volym 1 s. 0101  Dansk specialutgåva: Serie I Område 1967 s. 0262  Svensk specialutgåva Område 13 Volym 1 s. 0101  Engelsk specialutgåva: Serie I Område 1967 s. 0285  "Grekisk specialutgåva" Område 03 Volym 3 s. 0006  Spansk specialutgåva: Område 13 Volym 1 s. 0149  Portugisisk specialutgåva: Område 13 Volym 1 s. 0149

RÅDETS DIREKTIVav den 24 oktober 1967om ändring av rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas bestämmelser om färgämnen som är godkända för användning i livsmedel(67/653/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande(1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2), ochmed beaktande av följande:Enligt artikel 2.1 i rådets direktiv av den 23 oktober 1962(3) om tillnärmning av medlemsstaternas bestämmelser om färgämnen som är godkända för användning i livsmedel, i dess lydelse enligt artikel 1.1 i rådets direktiv av den 25 oktober 1965(4) får medlemsstaterna fram till den 31 december 1966 behålla sina nationella bestämmelser om de färgämnen som räknas upp i bilaga 2 till det direktivet.Vissa färgämnen som räknas upp i bilaga 2 till direktivet av den 23 oktober 1962, nämligen erytrosin och surt briljantgrönt BS, som används allmänt i flera medlemsstater för färgning av livsmedel, kan enligt vetenskaplig forskning användas utan risk för folkhälsan. Användning av dessa ämnen är nödvändig av ekonomiska skäl.Om dessa färgämnen skall få godkännas måste särskilda renhetskriterier fastställas för dem.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Rådets direktiv av den 23 oktober 1962 skall ändras på följande sätt:1.	Följande skall läggas till i bilaga 1 avsnitt I:- Efter E 126:"E 127	Erytrosin	887	(773)45 430	93	Dinatrium- eller dikaliumsalt av 2, 4, 5, 7-tetrajodfluorescein"- Efter E 141:"E 142	Surt briljantgrönt BS(lissamingrönt)	836	(737)44 090	86	Natriumsalt av 4,4-bis (dimetyl-amino)difenylmetylen-2-naftol-3,6-disulfonsyra"I bilaga 2 avsnitt I skall uppgifterna om erytrosin och surt briljantgrönt BS utgå.2.	Följande skall läggas till i bilaga 3:-	Efter E 126:"E 127 ErytrosinÄmnen som inte löses i vatten:	högst 0,2 %Mineraljodider:	högst 1 000 mg/kg(betraktad som natriumjodid)Extra färgämnen:	högst 3 %Fluorescein:	ingen spårbar mängd"-	Efter E 141:"E 142 Surt briljantgrönt BSÄmnen som inte löses i vatten:	högst 0,2 %Extra färgämnen:	högst 1 %".Artikel 2Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 januari 1968 och skall genast underrätta kommissionen om detta.Artikel 3Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 24 oktober 1967.På rådets vägnarK. SCHILLEROrdförande(1) EGT nr 63, 3.4.1967, s. 966/67.(2) EGT nr 64, 5.4.1967, s. 1008/67.(3) EGT nr 115, 11.11.1962, s. 2645/62.(4) EGT nr 178, 26.10.1965, s. 2793/65.