Avis juridique important

|

31991L0072

Kommissionens direktiv 91/72/EEG av den 16 januari 1991 om ändring av rådets direktiv 79/112/EEG i fråga om aromers benämning i ingrediensförteckningen på livsmedelsetiketter

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 042 , 15/02/1991 s. 0027 - 0028 Finsk specialutgåva Område 15 Volym 10 s. 0047  Svensk specialutgåva Område 15 Volym 10 s. 0047

KOMMISSIONENS DIREKTIV av den 16 januari 1991 om ändring av rådets direktiv 79/112/EEG i fråga om aromers benämning i ingrediensförteckningen på livsmedelsetiketter (91/72/EEG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 79/112/EEG av den 18 december 1978 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning, presentation och reklam i fråga om livsmedel(1), i dess lydelse enligt direktiv 89/395/EEG(2), särskilt artikel 6.5 b tredje strecksatsen i detta, ochmed beaktande av följande:Skillnader i nationell lagstiftning i fråga om hur aromer skall benämnas bland de ingredienser som räknas upp på livsmedelsetiketter, kan hindra den fria handeln med dessa varor och skapa ojämlika konkurrensförhållanden.Bestämmelserna om märkning av livsmedel måste anpassas till kraven på konsumentinformation och konsumentskydd.Termen "naturlig" eller andra ord med väsentligen samma innebörd bör därför skyddas.Dessa termer har preciserats i artikel 9.2 i rådets direktiv 88/388/EEG av den 22 juni 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om aromer för användning i livsmedel och om ursprungsmaterial vid framställning av sådana aromer(3).Det har blivit nödvändigt att utsträcka denna precisering till märkning av livsmedel.Enligt det förfarande som fastställs i artikel 17 i rådets direktiv 79/112/EEG har ett förslag till åtgärder överlämnats till Ständiga livsmedelskommittén som inte har kunnat avge något yttrande. Enligt samma förfarande har kommissionen därför till rådet överlämnat ett förslag till åtgärder som bör vidtas.Eftersom rådet inte har beslutat om några åtgärder inom de tre månaderna som rådet hade till sitt förfogande, måste kommissionen själv anta förslaget.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Direktiv 79/112/EEG skall ändras på följande sätt:1. Artikel 6.5 b tredje strecksatsen skall ersättas med följande:- "aromer skall benämnas enligt bilaga 3 till detta direktiv."2. Följande bilaga 3 skall läggas till:"BILAGA 3Benämning på aromer i ingrediensförteckningen1. Aromer skall benämnas antingen med ordet "arom(er)" eller med ett mer utmärkande namn eller beskrivning på aromen.2. Ordet "naturlig" eller något annat ord med väsentligen samma betydelse får endast användas för aromer vars aromgivande beståndsdel innehåller uteslutande sådana aromämnen som anges i artikel 1.2 b i och/eller sådana arompreparat som anges i artikel 1.2 c i direktiv 88/388/EEG om aromer.3. Om namnet på aromen innehåller någon hänvisning till de ingående ämnenas vegetabiliska eller animaliska art eller ursprung, får ordet "naturlig" eller något annat ord med väsentligen samma innebörd inte användas, om inte den aromgivande beståndsdelen ensamt eller nästan ensamt har avskiljts från livsmedlet eller den aktuella aromkällan genom lämpliga fysikaliska, enzymatiska eller mikrobiologiska metoder eller genom vedertagna metoder för matberedning."Artikel 2 1. Medlemsstaterna skall vid behov ändra sina lagar och andra författningar så att de- senast den 30 juni 1992 tillåter handel med varor som följer detta direktiv,- från och med den 1 januari 1994 förbjuder handel med varor som inte följer detta direktiv.De skall genast underrätta kommissionen om detta.2. Alla sådana bestämmelser som antas av medlemsstaterna skall innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.Artikel 3 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 16 januari 1991.På kommissionens vägnarMartin BANGEMANNVice ordförande(1) EGT nr L 33, 8.2.1979, s. 1.(2) EGT nr L 186, 30.6.1989, s. 17.(3) EGT nr L 184, 15.7.1988, s. 61.


Avis juridique important

|

31998L0090

Kommissionens direktiv 98/90/EG av den 30 november 1998 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 70/387/EEG om dörrar på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (Text av betydelse för EES)

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 337 , 12/12/1998 s. 0029 - 0039

KOMMISSIONENS DIREKTIV 98/90/EG av den 30 november 1998 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 70/387/EEG om dörrar på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (Text av betydelse för EES)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (1), senast ändrat genom kommissionens direktiv 98/14/EG (2), särskilt artikel 13.2 i detta,med beaktande av rådets direktiv 70/387/EEG av den 27 juli 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om dörrar på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (3), ändrat genom Anslutningsakten för Danmark, Irland och Förenade kungariket, särskilt artikel 3 i detta, ochav följande skäl:Direktiv 70/387/EEG är ett av särdirektiven om det förfarande för EG-typgodkännande som har fastställts genom direktiv 70/156/EEG. Bestämmelserna i direktiv 70/156/EEG om fordonssystem, komponenter och separata tekniska enheter gäller därför för det här direktivet.Det är möjligt att ytterligare anpassa direktiv 70/387/EEG till den tekniska utvecklingen genom att förbättra säkerheten i vissa tunga lastbilar vid in- och urstigning till och från förarhytten.Särskilt enligt artikel 3.4 och 4.3 i direktiv 70/156/EEG är det nödvändigt att det till varje särdirektiv bifogas en mall för teknisk information som innehåller de relevanta punkterna i bilaga I till det direktivet och också ett typgodkännandeintyg som grundar sig på bilaga VI till det direktivet för att typgodkännandet skall kunna databehandlas.Med hänsyn till den praktiska tillämpningen av direktiv 70/387/EEG är det nödvändigt att säkerställa enhetliga bestämmelser i alla medlemsstater.De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Kommittén för anpassning till teknisk utveckling upprättad genom direktiv 70/156/EEG.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Direktiv 70/387/EEG ändras på följande sätt:1. I artikel 1 skall orden "jordbrukstraktorer och lantbruksmaskiner" ersättas med "jordbruks- och skogsbrukstraktorer" och ordet "motorredskap" ersättas med "flyttbara maskiner".2. Bilagorna skall ändras i enlighet med bilagan till detta direktiv.Artikel 2 1. Från och med den 1 januari 1999 får medlemsstaterna inte av skäl som hänför sig till ett fordons dörrar- vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för en typ av fordon,eller- förbjuda saluföring, registrering eller ibruktagande av fordonom fordonen uppfyller kraven i direktiv 70/387/EEG, ändrat genom detta direktiv.2. Från och med den 1 oktober 2000 får medlemsstaterna- inte längre bevilja EG-typgodkännande,och- får de vägra att bevilja nationellt typgodkännandeför en ny typ av fordon av skäl som hänför sig till fordonets dörrar om kraven i direktiv 70/387/EEG, ändrat genom detta direktiv, inte uppfylls.Artikel 3 1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 31 december 1998. De skall genast underrätta kommissionen om detta.När medlemsstaterna antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 4 Detta direktiv träder i kraft den sjunde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Artikel 5 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 30 november 1998.På kommissionens vägnarMartin BANGEMANNLedamot av kommissionen(1) EGT L 42, 23.2.1970, s. 1.(2) EGT L 91, 25.3.1998, s. 1.(3) EGT L 176, 10.8.1970, s. 5.BILAGA 1. I direktiv 70/387/EEG skall en förteckning över bilagor med följande lydelse införas före bilaga I:>Plats för tabell>2. Bilaga I skall ha följande lydelse:"BILAGA IRÄCKVIDD, DEFINITIONER, ALLMÄNNA KRAV, ANSÖKAN OM EG-TYPGODKÄNNANDE, BEVILJANDE AV EG-TYPGODKÄNNANDE, ÄNDRINGAR AV TYP OCH ÄNDRINGAR AV GODKÄNNANDEN, PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE.1. RÄCKVIDD1.1 Detta direktiv tillämpas på dörrar till motorfordon av kategorierna M1 och N (1).2. DEFINITIONERI detta direktiv avses med:2.1 godkännande av ett fordon: godkännande för en typ av fordon med avseende på fordonets dörrar och de kännetecken som är utmärkande för sådana dörrar.2.2 typ av fordon: fordon som inte nämnvärt skiljer sig beträffande följande huvudsakliga egenskaper:- konstruktions- och hållfasthetsegenskaper hos lås och gångjärn vad beträffar de fordon som nämns i bilaga II- konstruktions- och monteringskrav för fotstegen vad beträffar fordon som inte omfattas av bilaga III- positions- och geometriska egenskaper hos fotstegen och handtagen vad beträffar de fordon som nämns i bilaga IIIoch i den mån som dessa egenskaper har betydelse för kraven i föreliggande direktiv.3. ALLMÄNNA KRAV3.1 Konstruktion3.1.1 Fordonet skall medge en helt säker in- och urstigning.3.1.2 Fordon av kategori N2 med en största totalvikt som överstiger 7,5 ton och N3 anses uppfylla ovannämnda krav om de uppfyller åläggandena i bilaga III.3.2 Dörrar, in- och utgångar3.2.1 Dörrar, in- och utgångar skall vara sådana att de lätt kan användas och utan fara.3.3 Dörrar och lås3.3.1 Dörrar och lås skall vara så konstruerade att varje irriterande ljud kan undvikas vid stängningen.3.3.2 Dörrlåsen skall vara så konstruerade att de hindrar dörrarna från att öppnas oavsiktligt.3.4 Lås- och gångjärn (konstruktions- och monteringskrav)3.4.1 Gångjärnen på gångjärnsupphängda dörrar (med undantag av vikdörrar) som monterats på fordonets sidor skall vara fästade i dörrens framkant i framåtriktad körriktning. För dubbeldörrar gäller detta krav den del av dörren som öppnas först; det skall vara möjligt att spärra den andra delen.3.4.2 Låsen och gångjärnen på sidodörrarna på fordon av kategori M1 skall uppfylla kraven i bilaga II till detta direktiv.3.5 Fotsteg (konstruktions- och monteringskrav)3.5.1 Hjulnavet, fälgen eller andra delar av hjulet får inte anses som fotsteg med avseende på detta direktiv, utom då konstruktions- eller användningsskäl utesluter montering av fotsteg på annan plats på fordonet.3.5.2 Om golvet vid ingången till passagerarhytten i fordon av kategorierna M1, N1 och N2 med en största totalvikt på 7,5 ton befinner sig mer än 600 mm över marken skall fordonet ha ett eller flera fotsteg.3.5.2.1 För terrängfordon, såsom de definieras i bilaga II A till direktiv 70/156/EEG, får avståndet från marken emellertid ökas till 700 mm.3.5.2.2 Fotstegen skall vara utformade så att de undanröjer halkrisken.4. ANSÖKAN OM EG-TYPGODKÄNNANDE4.1 Ansökningar om EG-typgodkännande för en fordonstyp med avseende på dörrar skall lämnas in av fordonstillverkaren.4.2 En mall för tekniskt underlag återfinns i tillägg 1.4.3 Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som skall typgodkännas skall inlämnas till den tekniska tjänst som har till uppgift att utföra typgodkännandeproven.5. BEVILJANDE AV EG-TYPGODKÄNNANDE5.1 Om de relevanta kraven är uppfyllda skall EG-typgodkännande enligt artikel 4.3 i direktiv 70/156/EEG beviljas.5.2 En mall för intyg om EG-typgodkännande finns i tillägg 2.5.3 Varje typgodkänd fordonstyp skall ges ett typgodkännandenummer i enlighet med bilaga VII till direktiv 70/156/EEG. Samma medlemsstat får inte ge en annan fordonstyp samma nummer.6. ÄNDRINGAR AV TYP OCH ÄNDRINGAR AV GODKÄNNANDEN6.1 Vid ändring av en fordonstyp som typgodkänts i enlighet med detta direktiv skall bestämmelserna i artikel 5 i direktiv 70/156/EEG tillämpas.7. PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE7.1 Åtgärder för att säkerställa produktionsöverensstämmelse skall vidtas i enlighet med de bestämmelser som fastställs i artikel 10 i direktiv 70/156/EEG.Tillägg 1TEKNISK INFORMATION nr . . . enligt bilaga I till rådets direktiv 70/156/EEG (*) för EG-typgodkännande av ett fordon med avseende på dörrarna (Direktiv 70/387/EEG, ändrat genom direktiv . . ./. . ./EG) >Start Grafik>Tillämpliga uppgifter i denna förteckning skall inlämnas i tre exemplar med innehållsförteckning.Eventuella ritningar skall vara i lämplig skala och tillräckligt detaljerade och lämnas i A4-format eller i vikt A4-format.Eventuella foton skall vara tillräckligt detaljerade.Om system, komponenter eller separata tekniska enheter är elektroniskt styrda, skall uppgifter om prestanda lämnas.0. ALLMÄNT0.1 Fabrikat (tillverkarens handelsbeteckning):0.2 Typ:0.3 Typidentifiering, om märkt på fordonet (b):0.3.1 Märkets placering:0.4 Fordonskategori (c):0.5 Tillverkarens namn och adress:0.8 Adress(er) till monteringsanläggning(ar):1. ALLMÄNNA UPPGIFTER OM FORDONETS KONSTRUKTION1.1 Fotografier och/eller ritningar av ett representativt fordon:9. KAROSSERI9.2 Konstruktionsmaterial och -metoder:9.3 Dörrar för förare och passagerare, dörrlås och -gångjärn:9.3.1 Dörrarnas utformning och antal:9.3.1.1 Mått, öppningsriktning och största öppningsvinkel:9.3.2 Ritning av lås och gångjärn och deras placering på dörrarna:9.3.3 Teknisk beskrivning av lås och gångjärn:9.3.4 Tillämpliga uppgifter (även om mått) om ingångar, fotsteg och nödvändiga handtag:(*) De punktnummer och fotnoter som används i denna tekniska information motsvarar dem som redovisas i bilaga I till direktiv 70/156/EEG. Punkter som inte gäller för detta direktiv utgår.Övrig information vad gäller terrängfordon1.3 Antal axlar och hjul:1.3.3 Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar):2.4.1 För chassi utan karosseri:2.4.1.4.1 Främre infallsvinkel (na):2.4.1.5.1 Bakre yttre frigångsvinkel (nb):2.4.1.6 Markfrigång (enligt definitionen i punkt 4.5 i avsnitt A i bilaga II till direktiv 70/156/EEG)2.4.1.6.1 mellan axlarna:2.4.1.6.2 under framaxeln/-axlarna:2.4.1.6.3 under bakaxeln/-axlarna:2.4.1.7 Rampvinkel (nc):2.4.2 För chassi med karosseri2.4.2.4.1 Främre infallsvinkel (na):2.4.2.5.1 Bakre yttre frigångsvinkel (nb):2.4.2.6 Markfrigång (enligt definitionen i punkt 4.5 i avsnitt A i bilaga II till direktiv 70/156/EEG)2.4.2.6.1 mellan axlarna:2.4.2.6.2 under framaxeln/-axlarna:2.4.2.6.3 under bakaxeln/-axlarna:2.4.2.7 Rampvinkel (nc):2.15 Förmåga att starta i motlut (ensamt fordon):4.9 Differentialspärr: ja/nej/valfri (1)(1) Stryk det som inte är tillämpligt.>Slut Grafik>Tillägg 2MALL[maximalt format: A4 (210 × 297 mm)]INTYG OM EG-TYPGODKÄNNANDE >Start Grafik>Myndighetens stämpel Meddelande om- typgodkännande (1),- utvidgning av typgodkännande (1),- avslag på typgodkännande (1),- indragning av typgodkännande (1),för fordonstyp/komponent/separat teknisk enhet (1) enligt direktiv 70/387/EEG, ändrat genom direktiv . . . / . . . /EG.Typgodkännandenummer:Skäl för utvidgning:AVSNITT I0.1 Fabrikat (tillverkarens varumärke):0.2 Typ:0.3 Metod för typidentifiering om fordonet/komponenten/den separata tekniska enheten är märkt (1) (2):0.3.1 Märkets placering:0.4 Fordonsskategori (1) (3):0.5 Tillverkarens namn och adress:0.7 För komponenter och separata tekniska enheter, placering och sättet att fästa EG-typgodkännandemärket:0.8 Adress(er) till monteringsanläggning(ar):(1) Stryk det som inte är tillämpligt.(2) Om tillvägagångssättet för typidentifikation innehåller skrifttecken som inte är relevanta för att beskriva de typer av fordon, komponenter eller separata tekniska enheter i detta typgodkännandeintyg skall sådana skrifttecken representeras med denna symbol '?' (t.ex.ABC??123??).(3) Enligt definitionen i bilaga II A till direktiv 70/156/EEG.AVSNITT II1. Ytterligare information (i förekommande fall): se tillägg2. Teknisk tjänst som är ansvarig för utförande av provningarna:3. Datum för provningsrapport:4. Nummer på provningsrapporten:5. Anmärkningar (i förekommande fall): se tillägg6. Ort:7. Datum:8. Namnteckning:9. Innehållsförteckningen till informationspaketet, som finns hos godkännandemyndigheten och som kan erhållas på begäran, bifogas.Tillägg till intyg om EG-typgodkännande nr . . .om typgodkännande av fordon enligt direktiv 70/387/EEG, senast ändrat genom direktiv . . . / . . . /EG1. Övrig information:1.1 Utformning av dörrar:1.2 Öppningsmetod:1.3 Öppningsmetod för lås:5. Anmärkningar: ">Slut Grafik>(1) Enligt definitionen i bilaga II A till direktiv 70/156/EEG.3. Bilaga II skall ändras på följande sätt:a) I titeln skall ordet "PERSONBILAR" ersättas med orden "FORDON AV KATEGORI M1".b) I punkt 1.1 skall orden "detta direktiv" ersättas med orden "denna bilaga".4. En ny bilaga med följande lydelse skall läggas till som bilaga III:"Bilaga IIIKRAV GÄLLANDE IN- OCH URSTIGNING GENOM DÖRRARNA TILL FÖRARUTRYMMET I FORDON AV KATEGORI N2 SOM HAR EN STÖRSTA TOTALVIKT SOM ÖVERSTIGER 7,5 TON OCH AV KATEGORI N31. Fotstegen till förarhytten (se figur)1.1 Avståndet (A) från marken till det nedersta fotstegets övre yta, mätt när fordonet är i körklart skick och står på en horisontell och plan yta, skall inte överstiga 600 mm.1.1.1 För terrängfordon, såsom de definieras i bilaga II A till direktiv 70/156/EEG, kan det avståndet (A) ökas till 700 mm.1.2 Avståndet (B) mellan fotstegens övre ytor skall inte överstiga 400 mm. Det lodräta avståndet mellan två på varandra följande fotsteg skall inte variera med mer än 50 mm.1.2.1 För terrängfordon (se 1.1.1), kan den sistnämnda siffran emellertid ökas upp till 100 mm.1.3 Dessutom skall följande geometriska minimispecifikationer uppfyllas:>Plats för tabell>1.3.1 För terrängfordon (se 1.1.1), kan värdet (F) emellertid minskas till 200 mm.1.4 Det nedersta steget kan utformas som en stegpinne, om detta är nödvändigt pga fordonets konstruktion eller användning, och för terrängfordon (se 1.1.1). För sådana fall skall djupet av stegpinnen (R) vara åtminstone 20 mm.1.4.1 Stegpinnar med runt tvärsnitt tillåts inte.1.5 När man stiger ner från förarhytten skall det vara lätt att hitta det översta fotsteget.1.6 Fotstegens övre ytor skall vara halkfria. Dessutom skall fotsteg som utsätts för väder och smuts under körningen ha tillräcklig avrinning (dräneringsyta).2. Tillgång till handtag i förarhytten (se figur)2.1 En eller flera lämpliga ledstänger och handtag eller andra likvärdiga anordningar för att hålla sig i skall finnas i förarhytten.2.1.1 Ledstången/ledstängerna eller handtagen eller de likvärdiga anordningarna för att hålla sig i måste vara placerade på ett sådant sätt att man lätt kan fatta tag i dem och utan att de är i vägen.2.1.2 Ett maximalt avbrott på 100 mm för det område som man håller sig i på ledstängerna, handtagen eller de likvärdiga anordningarna för att hålla sig i kan tillåtas (t.ex. för mellanliggande fastsättning).2.1.3 Vad gäller tillgång till mer än två fotsteg skall ledstängerna, handtagen eller de likvärdiga anordningarna för att hålla sig i vara placerade så att en person kan stödja sig samtidigt på tre punkter (med två händer och en fot eller med två fötter och en hand).2.1.4 Utom när det gäller trappor skall formgivningen och placeringen av ledstängerna, handtagen och de likvärdiga anordningarna för att hålla sig i vara sådana att användaren uppmuntras att stiga ner vänd mot förarhytten.2.1.5 Ratten skall anses vara ett handtag.2.2 Höjden (N) på den lägsta kanten av åtminstone en ledstång eller ett handtag eller en likvärdig anordning för att hålla sig i, mätt från marken av ett körklart fordon på en horisontell och plan yta, skall inte överstiga 1 850 mm.2.2.1 För terrängfordon (se 1.1.1) kan det avståndet (N) ökas till 1 950 mm.2.2.2 Om förarhyttens golv har en höjd från marken som överstiger `N` skall denna höjd antas vara `N`.2.2.3 Dessutom skall minimiavståndet `P` av den övre kanten av ledstången/ledstängerna eller handtagen eller de likvärdiga anordningarna för att hålla sig i från det översta steget (förarhyttens golv) vara följande:- För ledstång/ledstänger eller handtag eller likvärdiga anordningar för att hålla sig i (U): 650 mm- För ledstång/ledstänger eller handtag eller likvärdiga anordningar för att hålla sig i (V): 550 mm2.3 Följande mått skall uppfyllas:>Plats för tabell>>Hänvisning till film>3. När det gäller ett sluttande golv i förarhytten skall de nödvändiga måtten göras på ett horisontellt plan som skär genom en punkt som fås där golvets framkant skär ett vertikalt plan som går genom stegets mittpunkt direkt nedanför golvet och som är vinkelrätt mot fordonets längsgående mittplan."


Avis juridique important

|

32000L0030

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/30/EG av den 6 juni 2000 om vägkontroller av trafiksäkerheten hos nyttofordon i trafik i gemenskapen

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 203 , 10/08/2000 s. 0001 - 0008

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/30/EGav den 6 juni 2000om vägkontroller av trafiksäkerheten hos nyttofordon i trafik i gemenskapenEUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 71.1 c och d i detta,med beaktande av kommissionens förslag(1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2),efter att ha hört Regionkommittén,i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget(3), ochav följande skäl:(1) Vägtrafikens tillväxt ställer alla medlemsstater inför säkerhets- och miljöproblem av likartad natur och betydelse.(2) Med hänsyn till trafiksäkerheten, miljöskyddet och en rättvis konkurrens bör nyttofordon endast få användas om de underhålls på ett sådant sätt att överensstämmelse med tekniska föreskrifter upprätthålls.(3) I enlighet med rådets direktiv 96/96/EG av den 20 december 1996 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet(4) skall nyttofordon varje år genomgå en trafiksäkerhetsprovning utförd av ett godkänt organ.(4) I artikel 4 i direktiv 94/12/EG(5) föreskrivs ett mångfasetterat synsätt när det gäller kostnadseffektiviteten för åtgärder som syftar till att minska luftföroreningarna från vägtrafiken. Detta synsätt har inlemmats i det europeiska programmet Auto-oil I, som också tillhandahåller en objektiv udvärdering av alla de mest kostnadseffektiva åtgärderna i fråga om fordonsteknik, bränslekvalitet, kontroll och underhåll samt icke-tekniska åtgärder som syftar till att minska utsläppen från vägtrafiken.(5) Med utgångspunkt i detta synsätt har Europaparlamentet och rådet antagit direktiv 98/70/EG(6) som avser att förbättra bränslekvaliteten och, för att föreskriva striktare utläppsnormer, direktiv 98/69/EG(7) för personbilar och lätta lastfordon samt direktiv 1999/96/ EG(8) för tunga lastfordon.(6) Samma synsätt anläggs i det här direktivet, men från miljöskyddssynpunkt förefaller det effektivare att inte skärpa de normer för trafiksäkerhetsprovning som föreskrivs i direktiv 96/96/EG i detta skede, utan i stället införa vägkontroller av trafiksäkerheten för att säkerställa att nämnda direktiv tillämpas under hela året.(7) En årlig trafiksäkerhetsprovning anses inte tillräcklig för att garantera att nyttofordonen är i trafiksäkerhet skick under hela året.(8) Ett effektivt genomförande av riktade, ytterligare vägkontroller av trafiksäkerheten utgör en betydelsefull och kostnadseffektiv åtgärd som gör det möjligt att kontrollera underhållsnivån på de nyttofordon som trafikerar vägarna.(9) Vägkontroller av trafiksäkerheten bör utföras utan diskriminering på grund av förarens nationalitet eller det land i vilket nyttofordonet är registrerat eller har tagits i bruk.(10) Metoden för urval av nyttofordon som skall kontrolleras bör baseras på ett riktat tillvägagångssätt som lägger särskild vikt vid att identifiera de fordon för vilka det tycks föreligga en hög sannolikhet för att de är dåligt underhållna och på detta sätt öka myndigheternas effektivitet vid genomförandet av kontrollerna och minimera kostnaderna och förseningarna för förare och företag.(11) I händelse av allvarliga brister hos det kontrollerade fordonet bör det vara möjligt att uppmana de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där fordonet är registrerat eller har tagits i bruk att vidta lämpliga åtgärder och informera den ansökande medlemsstaten om de uppföljningsåtgärder som eventuellt har vidtagits.(12) De åtgärder som krävs för genomförandet av detta direktiv bör antas enligt rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter(9).(13) I överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen såsom de kommer till uttryck i artikel 5 i fördraget, kan målen för den planerade åtgärden, nämligen att fastställa en ordning för vägkontroller av nyttofordon i trafik inom gemenskapen, inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna och kan därför på grund av åtgärdens omfattning bättre uppnås på gemenskapsnivå. Detta direktiv går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 11. För att förbättra trafiksäkerheten och miljön är syftet med detta direktiv att se till att de nyttofordon som är i trafik inom gemenskapens territorium i högre grad respekterar vissa tekniska villkor som anges i direktiv 96/96/EG.2. I detta direktiv fastställs vissa villkor för att genomföra vägkontroller av trafiksäkerheten hos nyttofordon i trafik på gemenskapens territorium.3. Utan att det påverkar tillämpningen av gemenskapens bestämmelser, inskränker bestämmelserna i detta direktiv inte på något sätt medlemsstaternas rätt att utföra kontroller som inte omfattas av detta direktiv och inte heller deras rätt att kontrollera andra aspekter av vägtransporten, särskilt de som berör nyttofordon. En medlemsstat är å andra sidan inte förhindrad att, inom ramen för en kontroll som inte omfattas av detta direktivs tillämpningsområde, på andra ställen än på allmän väg kontrollera de punkter som förtecknas i bilaga I.Artikel 2I detta direktiv avses meda) nyttofordon: de motorfordon och tillhörande släpfordon som definieras i fordonskategorierna 1, 2 och 3 i bilaga I till direktiv 96/96/EG,b) vägkontroll av trafiksäkerheten: en av myndigheterna inte meddelad, och därför oväntad, kontroll av trafiksäkerheten av ett nyttofordon som är i trafik inom en medlemsstats territorium, och som myndigheterna utför, eller som utförs under deras tillsyn, på allmän väg.c) trafiksäkerhetsprovning: en provning av fordonets trafiksäkerhet enligt bilaga II i direktiv 96/96/EG.Artikel 31. Varje medlemsstat skall genomföra tillräckliga vägkontroller av trafiksäkerheten för att uppnå de mål som anges i artikel 1, när det gäller de nyttofordon som omfattas av detta direktiv, med hänsyn till de nationella system som gäller för dessa fordon enligt direktiv 96/96/EG.2. Vägkontrollerna av trafiksäkerheten skall utföras utan diskriminering på grund av förarens nationalitet eller det land i vilket nyttofordonet är registrerat eller har tagits i bruk och med hänsyn till att det är nödvändigt att minska de kostnader och de förseningar som förorsakas förare och företag till ett minimum.Artikel 41. Vägkontrollen av trafiksäkerheten skall omfatta antingen en, två eller samtliga av följande punkter:a) En okulärbesiktning av nyttofordonets underhållsskick vid stillastående.b) En kontroll av den rapport om vägkontroll av trafiksäkerheten som avses i artikel 5 och som upprättats nyligen, eller en kontroll av dokument som intygar överensstämmelse med de tekniska föreskrifter som är tillämpliga på fordonen och, särskilt för fordon som är registrerade eller har tagits i bruk i en medlemsstat, av det dokument som intygar att nyttofordonet har genomgått obligatorisk trafiksäkerhetsprovning i enlighet med direktiv 96/96/EG.c) En besiktning som syftar till att avslöja brister i underhållet. Denna inspektion skall omfatta en, flera eller samtliga av de kontrollpunkter som räknas upp i den förteckning som återges i punkt 10 i bilaga I.2. Besiktning av bromssystem och avgasutsläpp skall utföras enligt föreskrifterna i bilaga II.3. Fordonskontrollanten skall före den besiktning som avser de punkter som förtecknas i punkt 10 i bilaga I beakta det senaste intyget om trafiksäkerhetsprovning och/eller en rapport om vägkontroll av trafiksäkerheten som nyligen upprättats, som föraren eventuellt kan uppvisa.Fordonskontrollanten kan också beakta varje annat säkerhetsintyg som utfärdats av ett godkänt organ och som föraren i förekommande fall kan uppvisa.Om ovan nämnda intyg eller rapport visar att en besiktning redan har utförts under de senaste tre månaderna, vilken avser någon av de punkter som räknas upp i förteckningen i punkt 10 i bilaga I, skall denna punkt inte kontrolleras på nytt utom då detta är berättigat i synnerhet på grund av en uppenbar bristfällighet och/eller uppenbart bristande efterlevnad.Artikel 51. Rapporten om vägkontroll av trafiksäkerheten i fråga om den besiktning som avses i artikel 4.1 c skall upprättas av den myndighet eller den fordonskontrollant som har utfört den. Formuläret för kontrollrapporten återges i bilaga I och innehåller i punkt 10 en förteckning över de punkter som kontrolleras. Myndigheten eller fordonskontrollanten skall kryssa för det som gäller. Rapporten skall återlämnas till nyttfordonets förare.2. Om myndigheten eller fordonskontrollanten anser att bristerna i underhållet av nyttofordonet kan utgöra en säkerhetsrisk som är av den art att det kan motivera ytterligare undersökning, särskilt när det gäller bromsarna, kan nyttofordonet underkastas en noggrannare trafiksäkerhetsprovning vid ett godkänt provningscenter i närheten, utsett av medlemsstaten i enlighet med artikel 2 i direktiv 96/96/EG.Om det antingen vid en vägkontroll av trafiksäkerheten enligt artikel 4.1 eller vid en noggrannare provning enligt första stycket i denna punkt visar sig att nyttofordonet utgör en allvarlig risk för sina passagerare eller andra trafikanter får det tillfälligt beläggas med körförbud tills de farliga fel som upptäckts har åtgärdats.Artikel 6Medlemsstaterna skall vartannat år före den 31 mars till kommissionen överlämna de uppgifter som har insamlats för de två föregående åren om antalet kontrollerade nyttofordon, indelade efter kategorier enligt punkt 6 i bilaga I, och registreringsland, samt de punkter som kontrollerats och de fel som konstaterats på grundval av punkt 10 i bilaga I.Det första överlämnandet av uppgifter skall omfatta två år med början den 1 januari 2003.Kommissionen skall överlämna dessa uppgifter till Europaparlamentet.Artikel 71. Medlemsstaterna skall bistå varandra vid tillämpningen av detta direktiv. De skall i synnerhet meddela varandra vilket eller vilka organ som är behöriga att utföra kontrollerna och vilka kontaktpersonerna är.2. Allvarliga brister hos nyttofordon som tillhör en person som inte är hemmahörande i medlemsstaten, i synnerhet de som gett upphov till körförbud, skall rapporteras till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där nyttofordonet är registrerat eller har tagits i bruk, enligt det formulär för kontrollrapport som återfinns i bilaga I, utan att det påverkar möjligheterna att vidta rättsliga åtgärder i enlighet med tillämplig lagstiftning i den medlemsstat där bristen hos fordonet konstaterades.Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 5 kan de behöriga myndigheterna i den medlemsstat, där en allvarlig brist har konstaterats hos nyttofordon som tilllhör en person som inte är hemmahörande i medlemsstaten, begära att de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där nyttofordonet är registrerat eller har tagits i bruk vidtar lämpliga åtgärder gentemot lagöverträdaren, till exempel krav på att fordonet skall genomgå en ny trafiksäkerhetsprovning.De behöriga myndigheterna till vilka denna begäran framställts skall underrätta de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där bristen hos nyttofordonet konstaterades om eventuella åtgärder som vidtas gentemot lagöverträdaren.Artikel 8Ändringar som är nödvändiga för att anpassa bilaga I eller för att anpassa de tekniska normer som fastställs i bilaga II till den tekniska utvecklingen skall antas i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 9.2.Dessa ändringar får emellertid inte medföra någon utvidgning av direktivets tillämpningsområde.Artikel 91. Kommissionen skall biträdas av Kommittén för anpassning till den tekniska utvecklingen, vilken inrättades genom artikel 8 i direktiv 96/96/EG, nedan kallad kommittén.2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i beslutet.Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.Artikel 10Medlemsstaterna skall upprätta ett sanktionssystem som skall tillämpas om föraren eller företagaren inte iakttar de tekniska krav som kontrolleras i enlighet med dett direktiv.Medlemsstaterna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att dessa sanktioner tillämpas. De föreskrivna sanktionerna skall vara effektiva, proportionerliga och avskräckande.Artikel 11Senast ett år efter det att kommissionen har fått in de uppgifter som nämns i artikel 6 från medlemsstaterna skall den lägga fram en rapport för rådet om tillämpningen av detta direktiv, tillsammans med en sammanfattning av de resultat som uppnåtts.Den första rapporten skall omfatta två år med början den 1 januari 2003.Artikel 121. Medlemsstaterna skall anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 10 augusti 2002. De skall genast underrätta kommissionen om detta.2. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.3. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 13Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Artikel 14Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Luxemburg den 6 juni 2000.På Europaparlamentets vägnarN. FontaineTalmanPå rådets vägnarE. Ferro RodriguesOrdförande(1) EGT C 190, 18.6.1998, s. 10 och EGT C 116 E, 26.4.2000, s. 7.(2) EGT C 407, 28.12.1998, s. 112.(3) Europaparlamentets yttrande av den 9 februari 1999 (EGT C 150, 28.5.1999, s. 27) bekräftat den 16 september1999, rådets gemensamma ståndpunkt av den 2 december 1999 (EGT C 29, 1.2.2000, s. 1) och Europaparlamentets beslut av den 14 mars 2000 (ännu ej offentliggjort i EGT). Rådets beslut av den 13 april 2000.(4) EGT L 46. 17.2.1997, s. 1. Direktivet ändrat genom kommissionens direktiv 1999/52/EG (EGT L 142, 5.6.1999, s. 26).(5) Europaparlamentets och rådets direktiv 94/12/EG av den 23 mars 1994 om åtgärder mot luftförorening genom avgaser från motorfordon och om ändring av direktiv 70/220/EEG (EGT L 100, 19.4.1994, s. 42).(6) Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG av den 13 oktober 1998 om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG (EGT L 350, 28.12.1998, s. 58).(7) Europaparlamentets och rådets direktiv 98/69/EG av den 13 oktober 1998 om åtgärder mot luftförorening genom avgaser från motorfordon och om ändring av rådets direktiv 70/220/EEG (EGT L 350, 28.12.1998, s. 1).(8) Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/96/EG av den 13 december 1999 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller motorgas (LPG) vilka används i fordon och om ändring av rådets direktiv 88/77/EEG (EGT L 44, 16.2.2000, s. 1).(9) EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.BILAGA IFORMULÄR FÖR RAPPORT OM VÄGKONTROLL AV TRAFIKSÄKERHETEN MED FÖRTECKNING ÖVER DE PUNKTER SOM SKALL KONTROLLERAS(Direktiv 2000/30/EG)>PIC FILE= "L_2000203SV.000502.EPS">>PIC FILE= "L_2000203SV.000601.EPS">BILAGA IIFÖRESKRIFTER BETRÄFFANDE PROVNING, OCH/ELLER KONTROLL AV BROMSSYSTEM OCH AVGASUTSLÄPP1. Särskilda villkor beträffande bromssystemVarje del av bromssystemet och dess verkningssätt skall hållas i sådant skick att det fungerar perfekt samt vara korrekt reglerat.Fordonets bromsar skall kunna utföra följande bromsfunktioner:a) För motorfordon med tillhörande släp- och påhängsvagnar: en färdbroms med vilken man kan sakta ner fordonets fart och på ett säkert, snabbt och effektivt sätt stanna det, oavsett vilken last det framförs med och oavsett hur marken lutar.b) För motorfordon med tillhörande släp- och påhängsvagnar: en parkeringsbroms som tillåter att fordonet hålls stilla oavsett med vilken last det framförs och oavsett hur marken lutar.2. Särskilda villkor beträffande avgasutsläpp2.1 Motorfordon med motorer med styrd tändning (bensinmotorer)a) Om avgasutsläppen inte kontrolleras genom ett avancerat system för avgasrening, t.ex. trevägskatalysator med lambdasond:1. Okulärbesiktning av avgassystemet för att kontrollera att det inte finns någon läcka.2. I tillämpliga fall okulärbesiktning av avgaskontrollsystemet för att kontrollera att den nödvändiga utrustningen har monterats.3. Efter rimlig uppvärmningstid (med beaktande av tillverkarens rekommendationer) mätning av halten koloxid (CO) i avgaserna (under tomgång).Högsta tillåtna CO-halt i avgaserna får inte överstiga följande värden:- 4,5 volymprocent för fordon som registrerats eller tagits i bruk för första gången mellan det datum från och med vilket medlemsstaterna har krävt att fordon skall uppfylla kraven i direktiv 70/220/EEG(1) och den 1 oktober 1986.- 3,5 volymprocent för fordon som registrerats eller tagits i bruk för första gången efter den 1 oktober 1986.b) Om avgasutsläppen kontrolleras genom ett avancerat sysytem för avgasrening, t.ex. trevägskatalysator med lambdasond:1. Okulärbesiktning av avgassystemet för att kontrollera att det inte finns några läckor och att alla delar är kompletta.2. Okulärbesiktning av avgaskontrollsystemet för att kontrollera att den nödvändiga utrustningen har monterats.3. Bestämning av effektiviteten hos fordonets system för avgasrening genom mätning av avgasernas lambdavärde och CO-halt enligt punkt 4.4. Utsläpp från avgasröret - gränsvärden:- Mätning vid tomgångskörning:Högsta tillåtna CO-halt får inte överstiga 0,5 volymprocent- Mätning vid högt tomgångsvarvtal, (frikopplad) motorhastighet minst 2000 v/min:CO-halt: högst 0,3 volymprocent.Lambda: 1 ± 0,03 eller enligt tillverkarens specifikationer.2.2 Motorfordon med motorer med kompressionständning (dieselmotorer)Mätning av avgasernas opacitet vid fri acceleration (från tomgång till maximivarvtal). Koncentrationsnivån får i enlighet med direktiv 72/306/EEG(2) inte överstiga följande gränsvärden för absorptionskoefficienten:- insugningsdieselmotorer: 2,5 m-1,- turboladdade dieselmotorer: 3,0 m-1eller motsvarande värden om utrustningen är av annan typ än den som motsvarar dessa krav.Fordon som registrerades eller togs i bruk för första gången före den 1 januari 1980 är befriade från dessa krav.2.3 ProvningsutrustningKontrollen av fordonens avgasutsläpp skall ske med utrustning som gör det möjligt att med noggrannhet bestämma om de gränsvärden som föreskrivs, eller som har angivits av tillverkaren, iakttas.(1) Rådets direktiv 70/220/EEG av den 20 mars 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot luftförorening genom avgaser från motorfordon (EGT L 76, 6.4.1970, s 1). Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 1999/102/EG (EGT L 334, 28.12.1999, s 43).(2) Rådets direktiv 72/306/EEG av den 2 augusti 1972 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av föroreningar från dieselmotorer som används i fordon (EGT L 190, 20.8.1972, s. 1). Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 97/20/EG (EGT L 125, 16.5.1997, s. 2).


title: Kommissionens direktiv 2007/6/EG av den 14 februari 2007 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa metrafenon, Bacillus subtilis , spinosad och tiametoxam som verksamma ämnen(Text av betydelse för EES).

text:
               15.2.2007

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 43/13

      KOMMISSIONENS DIREKTIV 2007/6/EG
   av den 14 februari 2007
   om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa metrafenon, Bacillus subtilis, spinosad och tiametoxam som verksamma ämnen
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPEISKA GEMENSKAPERNA KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
   med beaktande av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (1), särskilt artikel 6.1, och
   av följande skäl:

               (1)

               I enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG mottog Förenade kungariket den 4 juni 2002 en ansökan från BASF AG, Belgien om införande av det verksamma ämnet metrafenon i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. Genom kommissionens beslut 2003/105/EG (2) bekräftades det att dokumentationen var så fullständig att den i princip kunde anses uppfylla kraven på information i bilagorna II och III till direktiv 91/414/EEG.

               (2)

               I enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG mottog Tyskland den 19 april 2000 en ansökan från AgraQuest om införande av det verksamma ämnet Bacillus subtilis stam QST 713 (nedan kallat ”Bacillus subtilis”) i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. Genom kommissionens beslut 2001/6/EG (3) bekräftades det att dokumentationen var så fullständig att den i princip kunde anses uppfylla kraven på information i bilagorna II och III till direktiv 91/414/EEG.

               (3)

               I enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG mottog Nederländerna den 19 juli 1999 en ansökan från Dow AgroSciences om införande av det verksamma ämnet spinosad i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. Genom kommissionens beslut 2000/210/EG (4) bekräftades det att dokumentationen var så fullständig att den i princip kunde anses uppfylla kraven på information i bilagorna II och III till direktiv 91/414/EEG.

               (4)

               I enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG mottog Spanien den 17 mars 1999 en ansökan från Novartis Crop Protection AG (numera Syngenta) om införande av det verksamma ämnet tiametoxam i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. Genom kommissionens beslut 2000/181/EG (5) bekräftades det att dokumentationen var så fullständig att den i princip kunde anses uppfylla kraven på information i bilagorna II och III till direktiv 91/414/EEG.

               (5)

               Effekterna av dessa verksamma ämnen på människors hälsa och på miljön har bedömts i enlighet med artikel 6.2 och 6.4 i direktiv 91/414/EEG för de användningsområden som har föreslagits i företagens ansökningar. De utsedda rapporterande medlemsstaterna överlämnade utkast till utvärderingsrapporter om dessa ämnen till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) den 31 oktober 2003 (metrafenon) och till kommissionen den 15 maj 2001 (Bacillus subtilis), den 5 mars 2001 (spinosad) respektive den 21 januari 2002 (tiametoxam).

               (6)

               Utvärderingsrapporten om metrafenon har granskats av medlemsstaterna och av arbetsgruppen för utvärdering vid Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, och den överlämnades till kommissionen den 18 januari 2005 som myndighetens vetenskapliga rapport om metrafenon (6). Rapporten har granskats av medlemsstaterna och kommissionen i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. Utkasten till utvärderingsrapporter om Bacillus subtilis, spinosad och tiametoxam har granskats av medlemsstaterna och kommissionen i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. Resultatet av denna granskning presenterades den 14 juli 2006 i form av kommissionens granskningsrapporter om metrafenon, Bacillus subtilis, spinosad och tiametoxam.

               (7)

               De olika undersökningarna har visat att växtskyddsmedel som innehåller dessa verksamma ämnen i allmänhet kan antas uppfylla de krav som fastställs i artikel 5.1 a–b och artikel 5.3 i direktiv 91/414/EEG, särskilt när det gäller de användningsområden som undersökts och som beskrivs i kommissionens granskningsrapport. Metrafenon, Bacillus subtilis, spinosad och tiametoxam bör därför införas i bilaga I till det direktivet så att godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller dessa verksamma ämnen kan beviljas i alla medlemsstater i enlighet med bestämmelserna i det nämnda direktivet.

               (8)

               Utan att det påverkar de skyldigheter som enligt direktiv 91/414/EEG följer av införandet av ett verksamt ämne i bilaga I, bör medlemsstaterna ges en tidsfrist på sex månader efter införandet för att ompröva befintliga provisoriska godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller metrafenon, Bacillus subtilis, spinosad eller tiametoxam i syfte att se till att kraven i direktiv 91/414/EEG, särskilt artikel 13, och de relevanta villkoren i bilaga I är uppfyllda. Medlemsstaterna bör omvandla befintliga provisoriska godkännanden till fullständiga godkännanden, ändra dem eller återkalla dem i enlighet med bestämmelserna i direktiv 91/414/EEG. Med avvikelse från ovanstående tidsfrist bör en längre period medges för inlämnande och bedömning av den fullständiga dokumentationen enligt bilaga III för varje växtskyddsmedel och för varje avsett användningsområde i överensstämmelse med de enhetliga principer som anges i direktiv 91/414/EEG.

               (9)

               Direktiv 91/414/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

               (10)

               Åtgärderna i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Bilaga I till direktiv 91/414/EEG skall ändras på det sätt som anges i bilagan till detta direktiv.
   Artikel 2
   1.   Medlemsstaterna skall senast den 31 juli 2007 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.
   De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 augusti 2007.
   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.
   2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
   Artikel 3
   1.   Medlemsstaterna skall, i enlighet med direktiv 91/414/EEG, om så krävs ändra eller återkalla befintliga godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller metrafenon, Bacillus subtilis, spinosad eller tiametoxam som verksamt ämne senast den 31 juli 2007. Senast denna dag skall de särskilt ha kontrollerat att de villkor som gäller metrafenon, Bacillus subtilis, spinosad och tiametoxam i bilaga I till det direktivet är uppfyllda, med undantag av de villkor i del B som gäller dessa verksamma ämnen, samt att innehavaren av godkännandet har eller har tillgång till dokumentation som uppfyller kraven i bilaga II till det direktivet i enlighet med villkoren i artikel 13.2.
   2.   Med avvikelse från punkt 1 skall medlemsstaterna ta upp varje godkänt växtskyddsmedel som innehåller metrafenon, Bacillus subtilis, spinosad eller tiametoxam, antingen som enda verksamma ämne eller som ett av flera verksamma ämnen som senast den 31 januari 2007 förtecknats i bilaga I till direktiv 91/414/EEG, till ny prövning i enlighet med de enhetliga principer som anges i bilaga VI till direktiv 91/414/EEG, på grundval av dokumentation som uppfyller kraven i bilaga III till det direktivet och med beaktande av del B i den post som gäller metrafenon, Bacillus subtilis, spinosad eller tiametoxam i bilaga I till samma direktiv. På grundval av denna prövning skall medlemsstaterna fastställa om medlet uppfyller de villkor som anges i artikel 4.1 b–e i direktiv 91/414/EEG.
   Därefter skall medlemsstaterna

               a)

               om ett medel innehåller metrafenon, Bacillus subtilis, spinosad eller tiametoxam som enda verksamma ämne, när så krävs ändra eller återkalla godkännandet senast den 31 juli 2008, eller

               b)

               om ett medel innehåller metrafenon, Bacillus subtilis, spinosad eller tiametoxam som ett av flera verksamma ämnen, när så krävs, ändra eller återkalla godkännandet senast den 31 juli 2008 eller vid det datum som fastställts för en sådan ändring eller ett sådant återkallande i det eller de direktiv genom vilket det berörda ämnet eller de berörda ämnena infördes i bilaga I till direktiv 91/414/EEG, beroende på vilket datum som infaller senast.

         Artikel 4
   Detta direktiv träder i kraft den 1 februari 2007.
   Artikel 5
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Bryssel den 14 februari 2007.

            På kommissionens vägnar

         Markos KYPRIANOU

            Ledamot av kommissionen

      (1)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2006/136/EG (EUT L 349, 12.12.2006, s. 42).

      (2)  EUT L 43, 18.2.2003, s. 45.

      (3)  EGT L 2, 5.1.2001, s. 25.

      (4)  EGT L 64, 11.3.2000, s. 24.

      (5)  EGT L 57, 2.3.2000, s. 35.

      (6)  EFSA Scientific Report (2006)58, s. 1–72, ”Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance metrafenone” (färdigställd den 13 januari 2006).

      BILAGA
      Följande rader läggas till i slutet av tabellen bilaga I till direktiv 91/414/EEG:

                     Nummer

                     Trivialnamn, identifikationsnummer

                     Namn enligt IUPAC

                     Renhetsgrad (1)

                     Ikraftträdande

                     Införande till och med

                     Särskilda bestämmelser

                     ”139

                     Metrafenon
                     CAS-nr: 220899-03-6
                     CIPAC-nr: 752

                     3′-bromo-2,3,4,6′-tetrametoxi-2′,6-dimetylbensofenon

                     ≥ 940 g/kg

                     1 februari 2007

                     31 januari 2017

                     DEL A
                     Får godkännas endast för användning som fungicid.
                     DEL B
                     Vid tillämpningen av de enhetliga principerna i bilaga VI skall hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om metrafenon, särskilt tilläggen I och II, i den form den slutgiltigt godkändes av ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa den 14 juli 2006.
                     Medlemsstaterna skall i enlighet med artikel 13.5 underrätta kommissionen om specifikationen av det tekniska material som tillverkats kommersiellt.

                     140

                        Bacillus subtilis

                     (Cohn 1872)
                     Stam QST 713, identisk med stam AQ 713
                     Kultursamling nr: NRRL B -21661
                     CIPAC-nr: ej tilldelat

                     Ej tillämpligt.

                     1 februari 2007

                     31 januari 2017

                     DEL A
                     Får godkännas endast för användning som fungicid.
                     DEL B
                     Vid tillämpningen av de enhetliga principerna i bilaga VI skall hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om Bacillus subtilis, särskilt tillläggen I och II, i den form den slutgiltigt godkändes av ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa den 14 juli 2006.

                     141

                     Spinosad
                     CAS-nr: 131929-60-7 (Spinosyn A)
                     131929-63-0 (Spinosyn D)
                     CIPAC-nr: 636

                                    Spinosyn A:

                                 (2R,3aS,5aR,5bS,9S,13S,14R,16aS,16bR)-2-(6-deoxi-2,3,4-tri-O-metyl-α-L-mannopyranosyloxi)-13-(4-dimetylamino-2,3,4,6-tetradeoxi-ß-D-erytropyranosyloxi)-9-etyl-2,3,3a,5a,5b,6,7,9,10,11,12,13,14,15,16a,16b-hexadekahydro-14-metyl-1H-8-oxacyklododeka[b]as-indacen-7,15-dion

                                    Spinosyn D:

                                 (2S,3aR,5aS,5bS,9S,13S,14R,16aS,16bS)-2-(6-deoxi-2,3,4-tri-O-metyl-α-L-mannopyranosyloxi)-13-(4-dimetylamino-2,3,4,6-tetradeoxi-ß-D-erytropyranosyloxi)-9-etyl-2,3,3a,5a,5b,6,7,9,10, 11,12,13,14,15,16a,16b-hexadekahydro-4,14-dimetyl-1H-8-oxacyklododeka[b]as-indacen-7,15-dion

                           Spinosad är en blandning av 50–95 % spinosyn A och 5–50 % spinosyn D.

                     ≥ 850 g/kg

                     1 februari 2007

                     31 januari 2017

                     DEL A
                     Får godkännas endast för användning som insekticid.
                     DEL B
                     Vid tillämpningen av de enhetliga principerna i bilaga VI skall hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om spinosad, särskilt tilläggen I och II, i den form den slutgiltigt godkändes av ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa den 14 juli 2006.
                     Vid denna allmänna bedömning skall medlemsstaterna

                                 —

                                 särskilt beakta skyddet av vattenlevande organismer,

                                 —

                                 särskilt beakta risken för daggmaskar när ämnet används i växthus.

                           Villkoren för användning skall vid behov inbegripa riskreducerande åtgärder.

                     142

                     Tiametoxam
                     CAS-nr: 153719-23-4
                     CIPAC-nr: 637

                     (E,Z)-3-(2-kloro-tiazol-5-ylmetyl)-5-metyl-[1,3,5]oxadiazinan-4-yliden-N-nitroamin

                     ≥ 980 g/kg

                     1 februari 2007

                     31 januari 2017

                     DEL A
                     Får godkännas endast för användning som insekticid.
                     DEL B
                     Vid tillämpningen av de enhetliga principerna i bilaga VI skall hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om tiametoxam, särskilt tilläggen I och II, i den form den slutgiltigt godkändes av ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa den 14 juli 2006.
                     Vid denna allmänna bedömning skall medlemsstaterna

                                 —

                                 särskilt beakta risken för förorening av grundvattnet, särskilt med det verksamma ämnet och dess metaboliter NOA 459602, SYN 501406 och CGA 322704, när det verksamma ämnet används i områden med känsliga jordmåns- eller klimatförhållanden,

                                 —

                                 särskilt beakta skyddet av vattenlevande organismer,

                                 —

                                 särskilt beakta riskerna på lång sikt för små växtätande djur om ämnet används för betning av utsäde.

                           Villkoren för godkännande skall vid behov inbegripa riskreducerande åtgärder.”

         (1)  En detaljerad beskrivning av varje verksamt ämne återfinns i granskningsrapporten för ämnet i fråga.


Avis juridique important

|

31989L0299

Rådets direktiv 89/299/EEG av den 17 april 1989 om kapitalbasen i kreditinstitut

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 124 , 05/05/1989 s. 0016 - 0020 Finsk specialutgåva Område 6 Volym 2 s. 0211  Svensk specialutgåva Område 6 Volym 2 s. 0211

RÅDETS DIREKTIV av den 17 april 1989 om kapitalbasen i kreditinstitut (89/299/EEG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt första och tredje meningen av artikel 57.2 i detta,med beaktande av kommissionens förslag (1),i samarbete med Europaparlamentet (2),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (3),och med beaktande av följande:Allmänt tillämpade normer i fråga om kapitalbasen i kreditinstitut utgör en avgörande faktor vid upprättandet av en inre marknad inom banksektorn, eftersom kapitalbasen gör det möjligt att säkra kontinuitet i kreditinstitutens verksamhet och att skydda sparmedel. En harmonisering av normerna förstärker tillsynen av kreditinstituten och bidrar till en fortsatt samordning inom banksektorn, särskilt i fråga om tillsynen av större risker och av kapitaltäckning.Sådana normer skall gälla för alla kreditinstitut som auktoriserats inom gemenskapen.Ett kreditinstituts kapitalbas kan täcka förluster som inte motsvaras av tillräckligt stora vinster. Kapitalbasen kan också tjäna som ett viktigt mätinstrument för de behöriga myndigheterna, särskilt när det gäller bedömningen av kreditinstitutens soliditet samt för andra tillsynsändamål.Inom en gemensam bankmarknad konkurrerar kreditinstituten direkt med varandra, och de definitioner och normer som hänför sig till kapitalbasen skall därför vara enhetliga. Med hänsyn till detta kan det inte vara enbart medlemsstaternas sak att bestämma kriterierna för kapitalbasens sammansättning. Gemenskapens intressen tillvaratas bäst genom införande av enhetliga, grundläggande normer, eftersom man därmed kan förebygga konkurrensstörningar och samtidigt stärka bankväsendet inom gemenskapen.I den definition som läggs fast i detta direktiv ingår de flesta tänkbara poster och kvalificerande beloppsgränser, på ett sätt som ger medlemsstaterna möjlighet att utnyttja samtliga eller endast vissa av dessa poster eller att fastställa lägre gränsvärden.I detta direktiv anges närmare kriterier för vissa poster i kapitalbasen, varvid gäller att medlemsstaterna har frihet att tillämpa strängare regler.I inledningsskedet definieras de enhetliga, grundläggande normerna mer allmänt för att kunna omfatta samtliga poster som ingår i kapitalbasen i de olika medlemsstaterna.I detta direktiv görs åtskillnad, alltefter den typ av poster som ingår i kapitalbasen, mellan å ena sidan poster som utgör primärt kapital och, å andra sidan, poster som utgör supplementärt kapital.På grund av den särskilda karaktären hos reserveringar för allmänna risker i bankrörelse, skall denna post tillsvidare ingå i det primära kapitalet. Snarast möjligt efter det att detta direktiv genomförts bör dock beslut fattas om hur det slutgiltigt skall förfaras med denna post. Härvid bör hänsyn tas till resultaten av de diskussioner i frågan som ägt rum på internationell nivå.För att beakta det förhållandet att de poster som utgör det supplementära kapitalet inte är av samma slag som de, som ingår i det primära kapitalet, skall de förstnämnda inte räknas in i kapitalbasen med ett större sammanlagt belopp än som motsvarar det primära kapitalet. Vidare skall summan av vissa poster i det supplementära kapitalet medräknas med ett belopp motsvarande högst hälften av det primära kapitalet.Till undvikande av konkurrensstörningar får offentliga kreditinstitut inte i sin kapitalbas inräkna garantiförbindelser som utställts av medlemsstaterna eller lokala myndigheter. För Belgien bör dock en övergångsperiod fram till den 31 december 1994 gälla, detta för att ge berörda institut möjlighet att anpassa sig till de nya villkoren genom en ändring av sina stadgar.Närhelst det inom ramen för tillsyn är nödvändigt att bestämma den gruppbaserade kapitalbasen inom en bankkoncern, skall beräkningen utföras i enlighet med bestämmelserna i rådets direktiv 83/350/EEG av den 13 juni 1983 om gruppbaserad tillsyn över kreditinstitut (4). Nämnda direktiv ger medlemsstaterna utrymme för tolkning i fråga om den tekniska utformningen av tillämpningsbestämmelser, något som bör ske i det föreliggande direktivets anda. Det förstnämnda direktivet är för närvarande föremål för revidering med ökad harmonisering som målsättning.De närmare redovisningsmetoder som skall användas vid beräkning av ett kreditinstituts kapitalbas skall stå i överensstämmelse med bestämmelserna i rådets direktiv 86/635/EEG av den 8 december 1986 om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut (5), vilket direktiv är i vissa avseenden anpassat till bestämmelserna i rådets direktiv 83/349/EEG av den 13 juni 1983 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om sammanställd redovisning (6). Intill dess bestämmelserna i ovannämnda direktiv har överförts till medlemsstaternas lagstiftning, skall det överlåtas till medlemsstaterna att själva avgöra vilka redovisningsmetoder som skall användas vid beräkning av kapitalbasen.Detta direktiv ingår som ett led i vidare internationella strävanden att undanröja skillnader mellan viktigare länders kapitalbasregler.Åtgärder för att efterleva definitionerna i detta direktiv skall vidtas senast vid ikraftträdande av åtgärder för tillämpning av det kommande direktivet om harmonisering av kapitaltäckningsgrad.Kommissionen kommer att utarbeta en rapport och periodiskt ta upp detta direktiv till förnyat övervägande i avsikt att skärpa dess bestämmelser och därmed uppnå ökad samstämmighet när det gäller en gemensam definition av kapitalbasen. En sådan ökad samstämmighet kommer att ge förutsättningar för enhetlighet i fråga om kapitalbasen hos gemenskapens kreditinstitut.Vissa tekniska och terminologiska ändringar i direktivet kommer sannolikt att behövas med hänsyn till den snabba utvecklingen på de finansiella marknaderna. I avvaktan på ett förslag från kommissionen, vilket, med hänsyn tagen till de särskilda förhållandena som råder inom banksektorn, skall medge en mer ändamålsenlig ordning för genomförande av detta direktiv, förbehåller sig rådet rätt att vidta sådana åtgärder.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Räckvidd 1. Närhelst en medlemsstat i lag eller annan författning, antagen för genomförande av gemenskapslagstiftning avseende tillsyn över verksamma kreditinstitut, använder uttrycket kapitalbas eller hänvisar till begreppet kapitalbas, skall uttrycket eller begreppet stå i överensstämmelse med den definition som ges i följande artiklar.2. I detta direktiv avses med kreditinstitut sådana institut som omfattas av direktiv 77/780/EEG (7), senast ändrat genom direktiv 86/524/EEG (8).Artikel 2 Allmänna principer 1. Med iakttagande av de begränsningar som föreskrivs i artikel 6 skall ett kreditinstituts icke-gruppbaserade kapitalbas utgöras av följande:1) Kapital som avses i artikel 22 i direktiv 86/635/EEG, till den del det är inbetalt, samt överkurs vid aktieemission, dock med undantag för kumulativa preferensaktier.2) Reserver som avses i artikel 23 i direktiv 86/635/EEG samt balanserad vinst och förlust från föregående räkenskapsår. Medlemsstaterna får medge kreditinstitut att inräkna interimsöverskott redan innan stämmobeslut föreligger, dock endast om sådant överskott verifierats av de för revision ansvariga och förutsatt att de behöriga myndigheterna finner det styrkt att beloppet räknats fram enligt de principer som anges i direktiv 86/635/EEG och att det beräknats netto, efter avdrag för förutsebara kostnader och utdelningar.3) Uppskrivningsfond som avses i artikel 33 i rådets direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om årsbokslut i vissa typer av bolag (9), senast ändrat genom direktiv 84/569/EEG (10).4) Sådana reserveringar för allmänna risker i bankrörelse som avses i artikel 38 i direktiv 86/635/EEG.5) Värderegleringskonton som avses i artikel 37.2 i direktiv 86/635/EEG.6) Övriga poster som avses i artikel 3.7) Förpliktelser som gäller för medlemmar i kreditinstitut, bildade som kooperativa institut, och solidariska förpliktelser för låntagare hos vissa institut av sådan fondkaraktär som avses i artikel 4.1.8) Kumulativa preferensaktier med bestämd löptid samt sådana skuldförbindelser med efterställd rätt till betalning som avses i artikel 4.3.Avdrag för följande poster skall ske i enlighet med artikel 6:9) Kreditinstituts innehav av egna aktier till bokföringsvärde.10) Immateriella anläggningstillgångar som avses i artikel 4.9 ("tillgångar") i direktiv 86/635/EEG.11) Reella förluster under löpande räkenskapsår.12) Sådana ägarposter i andra kreditinstitut och finansiella institut som motsvarar mer än 10 % av dessa instituts kapital, samt fordringar med efterställd rätt till betalning och sådana i artikel 3 nämnda instrument som ett kreditinstitut innehar hos andra kreditinstitut och finansiella institut, i vilka kreditinstitutet har en ägarandel som i varje enskilt fall motsvarar mer än 10 % av kapitalet.I fall då aktier i ett annat kreditinstitut eller finansiellt institut innehas tillfälligt, i syfte att ge finansiellt bistånd för att rekonstruera och rädda institutet, får tillsynsmyndigheten bortse från denna bestämmelse.13) Ägarposter i andra kreditinstitut och finansiella institut, motsvarande högst 10 % av respektive instituts kapital, fordringar med efterställd rätt till betalning samt sådana i artikel 3 nämnda instrument som ett kreditinstitut innehar hos andra kreditinstitut och finansiella institut än dem som avses i punkt 12 och som tillsammans överstiger 10 % av det egna institutets kapitalbas beräknad före avdrag för posterna 12 och 13.Intill dess bestämmelserna om sammanställning samordnats ytterligare får medlemsstaterna förordna att moderföretag, som är föremål för gruppbaserad tillsyn, vid beräkning av den egna icke gruppbaserade kapitalbasen inte behöver göra avdrag för ägarposter i andra kreditinstitut eller finansiella institut som omfattas av sammanställningen. Denna bestämmelse skall gälla för alla tillsynsregler som harmoniserats genom gemenskaps-lagstiftning.2. Kapitalbasbegreppet så som definierat i punkt 1.1-1.8 omfattar de flesta tänkbara poster och gränsbelopp. Medlemsstaterna skall ha frihet att besluta i vad mån dessa poster skall användas, huruvida lägre gränsvärden skall gälla, samt huruvida avdrag skall ske för andra poster än dem som angivits i punkt 1.9-1.13. Medlemsstaterna skall dock eftersträva ökad enhetlighet i syfte att åstadkomma en gemensam definition av kapitalbasbegreppet.För att nå detta mål skall kommissionen senast tre år efter det datum som sägs i artikel 9.1 lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av detta direktiv, i förekommande fall kompletterat med sådana förslag till ändringar som kommissionen finner erforderliga. Inom fem år efter det datum som sägs i artikel 9.1 skall rådet med kvalificerad majoritet, på förslag av kommissionen och i samarbete med Europaparlamentet samt efter samråd med Ekonomiska och sociala kommittén, göra en översyn av definitionen av kapitalbasbegreppet, med en enhetligt tillämpad gemensam definition som målsättning.3. De poster som anges i punkt 1.1-1.5 skall stå till ett kreditinstituts förfogande för obegränsad och omedelbar användning till täckning av risker eller förluster när sådana uppkommer. Beloppet skall anges netto efter avräkning av varje skattepålaga som kan förutses när beräkningen görs, eller vara vederbörligen justerat i förhållande till hur mycket skatten minskar det belopp som kan användas till täckning av risker eller förluster.Artikel 3 Övriga poster som avses i artikel 2.1.6 1. Det av en medlemsstat använda kapitalbasbegreppet får innefatta även övriga poster, oavsett deras juridiska eller redovisningsmässiga benämningar, förutsatt att dessa har följande egenskaper:a) De kan fritt nyttjas av kreditinstitutet till täckning av normala risker i bankrörelse i fall där förlust eller nedgång i kapitalet ännu inte har konstaterats.b) De framgår av kreditinstitutets internredovisning.c) Deras storlek är fastställd av kreditinstitutets verkställande ledning, är reviderad av fristående revisorer, tillkännagiven för de behöriga myndigheterna och underkastad dessas tillsyn. I fråga om revision kan den interna revisionen få anses interimistiskt uppfylla ovannämnda krav till dess gemenskapsbestämmelser om obligatorisk extern revision genomförts.2. Värdepapper med obegränsad löptid och andra instrument kan också godtas som övriga poster om de uppfyller följande villkor:a) De skall inte kunna återbetalas på innehavarens initiativ eller utan tillsynsmyndighetens förhandsgodkännande.b) I låneavtalet skall kreditinstitutet tillförsäkras möjlighet att uppskjuta betalning av skuldräntan.c) Långivarens fordran på kreditinstitutet skall vara helt efterställd samtliga fordringar vars rätt till betalning ej är efterställd.d) De handlingar, i vilka emissionsvillkoren anges, skall innehålla en bestämmelse om att skuld och obetald ränta skall kunna tas i anspråk till täckning av förluster, under det att kreditinstitutet skall medges möjlighet att fortsätta sin verksamhet.e) Endast till fullo inbetalt belopp får medräknas.Härutöver får medräknas andra kumulativa preferensaktier än sådana som avses i artikel 2.1.8.Artikel 4 1. Förpliktelser som gäller för medlemmar i kreditinstitut, bildade i form av kooperativa institut som avses i artikel 2.1.7, skall inbegripa ansvarighet för tecknat, ännu ej inbetalt kapital, samt skyldighet att utan rätt till återbetalning tillskjuta ytterligare medel när förlust uppkommit hos kreditinstitutet, i vilket fall det skall kunna krävas omedelbar inbetalning av sådana medel.Detsamma skall gälla i fråga om solidarisk ansvarighet som åvilar låntagare hos kreditinstitut av fondkaraktär.Alla sådana poster får medräknas i kapitalbasen i den utsträckning de enligt nationell lagstiftning kan ingå i kapitalbasen för ifrågavarande institut.2. Medlemsstaterna får inte i offentliga kreditinstituts kapitalbas inräkna garantiförbindelser som staten eller lokala myndigheter utställt till sådana institut.För Belgien gäller dock undantag från detta förbud fram till den 31 december 1994.3. Medlemsstaterna eller de behöriga myndigheterna får i kapitalbasen inräkna sådana kumulativa preferensaktier med begränsad löptid, som avses i artikel 2.1.8, samt sådana skuldförbindelser med efterställd rätt till betalning som avses i samma bestämmelse, förutsatt att det föreligger bindande avtal, enligt vilket sådana förbindelser vid kreditinstitutets konkurs eller likvidation efterställs alla andra borgenärers fordringar och inte återbetalas förrän alla andra samtidigt utestående skulder har reglerats.Skuldförbindelser med efterställd rätt till betalning måste även uppfylla följande villkor:a) Endast till fullo inbetalda belopp får medräknas.b) Lånen skall ha en ursprunglig löptid av minst fem år, varefter de får återbetalas; om löptiden inte är bestämd skall återbetalning kunna ske först efter fem års uppsägningstid, med mindre lånen inte längre anses ingå i kapitalbasen eller förhandsmedgivande av behöriga myndigheter är särskilt föreskrivet för förtida återbetalning. De behöriga myndigheterna får medge förtida återbetalning av sådana lån, förutsatt att begäran härom görs på emittentens initiativ och att ifrågavarande kreditinstituts soliditet därmed inte påverkas.c) Den del till vilken de får inräknas som eget kapital skall gradvis minskas under i vart fall de sista fem åren före förfallodagen.d) Låneavtalet får inte innehålla någon bestämmelse om att skulden skall förfalla till betalning före avtalad förfallodag, under några andra särskilda omständigheter än då kreditinstitutet är föremål för likvidation.Artikel 5 Intill dess närmare samordning av bestämmelserna om sammanställning kommit till stånd skall följande gälla:1. När kapitalbasen beräknas på gruppbasis, skall gruppbaserade belopp, hänförliga till poster som angivits i artikel 2.1, användas i enlighet bestämmelserna i direktiv 83/350/EEG. Dessutom får följande poster, i de fall de är kreditposter ("negativa"), betraktas som gruppbaserade reserver vid beräkning av kapitalbasen:- Minoritetsintressen som avses i artikel 21 i direktiv 83/349/EEG, då metoden för global integration tillämpas.- Sådana differenser vid första sammanställning som avses i artiklarna 19, 30 och 31 i direktiv 83/349/EEG.- Sådana omräkningsskillnader som avses i artikel 39.6 i direktiv 86/635/EEG.- Skillnader som uppkommer då vissa ägarintressen beaktas i enlighet med den metod som anges i artikel 33 i direktiv 83/349/EEG.2. När ovannämnda poster är debetposter ("positiva") skall avdrag ske för dem vid beräkning av den gruppbaserade kapitalbasen.Artikel 6 Avdragsposter och gränsvärden 1. För de poster som avses i artikel 2.1.3 och artikel 2.1.5-2.1.8 skall följande gränsvärden gälla:a) Summan av posterna 3 och 5-8 får inte överstiga 100 % av posterna 1 plus 2 minus 9, 10 och 11.b) Summan av posterna 7 och 8 får inte överstiga 50 % av posterna 1 plus 2 minus 9, 10 och 11.c) Summan av posterna 12 och 13 skall dras ifrån summan av samtliga poster.2. Den post som avses i artikel 2.1.4 skall utgöra en särskild kategori. Den skall tills vidare inräknas i kapitalbasen utan begränsning men får inte räknas med i den del av kapitalbasen som bestämmer utrymmet för posterna 3 och 5-8. Inom sex månader efter genomförande av detta direktiv skall kommissionen i den ordning som föreskrivs i artikel 8 föreslå en slutlig kategorisering av denna post som hänförlig till antingen primärt eller supplementärt kapital.3. De gränsvärden som anges i punkt 1 skall iakttas från och med dagen för ikraftträdandet av bestämmelser för tillämpning av rådets direktiv om kapitaltäckningsgrad för kreditinstitut, dock senast den 1 januari 1993.Kreditinstitut som överskrider dessa gränsvärden skall gradvis minska den omfattning i vilken de i artikel 2.1.3 och 2.1.5-2.1.8 nämnda posterna medräknas, så att angivna gränsvärden iakttas före ovannämnda datum.4. De behöriga myndigheterna får medge kreditinstitut att överskrida gränsvärdet enligt punkt 1 under förhållanden som är exceptionella och av tillfällig natur.Artikel 7 Det skall nöjaktigt styrkas inför de behöriga myndigheterna att de i artikel 2-6 angivna villkoren har uppfyllts.Artikel 8 Med förbehåll för den i artikel 2.2 andra stycket angivna rapporten skall rådet, genom beslut med kvalificerad majoritet på förslag som kommissionen avgivit, vidta de tekniska ändringar av detta direktiv som befinns nödvändiga för att- förtydliga definitionerna för att uppnå enhetlig tillämpning av detta direktiv inom gemenskapen,- förtydliga definitionerna för att vid direktivets tillämpning ta hänsyn till utvecklingen på de finansiella marknaderna, samt- anpassa terminologin och definitionerna till senare utfärdade föreskrifter för kreditinstitut och dithörande områden.Artikel 9 1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att uppfylla detta direktiv senast den dag som angivits för ikraftträdande av bestämmelser för tillämpning av rådets direktiv om kapitaltäckningsgrad för kreditinstitut, dock senast den 1 januari 1993. De skall utan dröjsmål underrätta kommissionen om detta.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de viktigare bestämmelserna i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.3. Den i punkt 2 nämnda informationen skall dessutom innehålla en kommenterad underrättelse till kommissionen om de särskilda bestämmelser som införts, och om de poster som medlemsstaternas behöriga myndigheter valt att inräkna i kapitalbasen.Artikel 10 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Luxemburg den 17 april 1989.På rådets vägnarC. SOLCHAGA CATALANOrdförande(1) EGT nr C 243, 27.9.1986, s. 4 ochEGT nr C 32, 5.2.1988, s. 2.(2) EGT nr C 246, 14.9.1987, s. 72 ochEGT nr C 96, 17.4.1989.(3) EGT nr C 180, 8.7.1987, s. 51.(4) EGT nr L 193, 18.7.1983, s. 18.(5) EGT nr L 372, 31.12.1986, s. 1.(6) EGT nr L 193, 18.7.1983, s. 1.(7) EGT nr L 322, 17.12.1977, s. 30.(8) EGT nr L 309, 4.11.1986, s. 15.(9) EGT nr L 222, 14.8.1978, s. 11.(10) EGT nr L 314, 4.12.1984, s. 28.