Avis juridique important

|

32002L0035

Kommissionens direktiv 2002/35/EG av den 25 april 2002 om ändring av rådets direktiv 97/70/EG om att införa harmoniserade säkerhetsregler för fiskefartyg som har en längd av 24 meter och däröver (Text av betydelse för EES)

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 112 , 27/04/2002 s. 0021 - 0033

Kommissionens direktiv 2002/35/EGav den 25 april 2002om ändring av rådets direktiv 97/70/EG om att införa harmoniserade säkerhetsregler för fiskefartyg som har en längd av 24 meter och däröver(Text av betydelse för EES)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 97/70/EG av den 11 december 1997 om att införa harmoniserade säkerhetsregler för fiskefartyg som har en längd av 24 meter och däröver(1), ändrat genom kommissionens direktiv 1999/19/EG(2), särskilt artikel 8 i detta, ochav följande skäl:(1) Torremolinosprotokollet som hänför sig till Internationella Torremolinoskonventionen om säkerheten på fiskefartyg från 1977, nedan kallat Torremolinosprotokollet, antogs den 2 april 1993.(2) Genom direktiv 97/70/EG fastställs harmoniserade säkerhetsregler för vissa fiskefartyg och därigenom tillämpas Torremolinosprotokollet på dessa fartyg.(3) För att garantera att tillämpningen av bestämmelserna i bilagan till Torremolinosprotokollet är enhetlig i enlighet med artikel 3.1 i direktiv 97/70/EG förefaller det vara nödvändigt att harmonisera den tolkning av vissa av bestämmelserna som faller inom administrationens behörighetsområde. Dessa harmoniserade tolkningar bör endast gälla för fiskefartyg som byggts den 1 januari 2003 eller senare, eftersom de medför viktiga ändringar med hänsyn till fiskefartygens konstruktion.(4) Det är därför lämpligt att ändra direktiv 97/70/EG.(5) De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 12 i rådets direktiv 93/75/EEG(3), senast ändrat genom kommissionens direktiv 98/74/EG(4).HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Bilaga I till direktiv 97/70/EG skall ersättas med bilagan till detta direktiv.Artikel 21. Medlemsstaterna skall före den 1 januari 2003 anta och offentliggöra de bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta direktiv, och skall genast underrätta kommissionen om detta. Medlemsstaterna skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 januari 2003.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 3Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Artikel 4Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 25 april 2002.På kommissionens vägnarLoyola De PalacioVice ordförande(1) EGT L 34, 9.2.1998, s. 1.(2) EGT L 83, 27.3.1999, s. 48.(3) EGT L 247, 5.10.1993, s. 19.(4) EGT L 276, 13.10.1998, s. 7.BILAGA"BILAGA IAnpassning av bestämmelserna i bilagan till Torremolinosprotokollet för tillämpning av artikel 3.1 i direktiv 97/70/EGI denna bilaga avses med1. ett nytt fiskefartyg byggt den 1 januari 2003 eller senare: ett nytt fiskefartyg för vilketa) ett avtal om nybyggnad eller större ombyggnad har slutits den 1 januari 2003 eller senare,b) ett avtal om nybyggnad eller större ombyggnad har slutits före den 1 januari 2003 och som levereras minst tre år eller senare efter detta datum, ellerc) om inget avtal om byggnation föreligger,- kölen har sträckts,- en konstruktion som kan hänföras till ett visst fartyg har påbörjats, eller- sammanfogningen omfattande minst 50 ton eller en procent av den beräknade mängden av allt byggnadsmaterial, varvid det lägsta talet skall gälla, har påbörjatsden 1 januari 2003 eller senare.DEL AAnpassningar som skall gälla alla fiskefartyg som omfattas av direktivet med undantag av nya fiskefartyg byggda den 1 januari 2003 eller senareKAPITEL I: ALLMÄNNA BESTÄMMELSERRegel 2: DefinitionerPunkt 1. "Nytt fartyg" skall ersättas med definitionen av "nytt fiskefartyg" i artikel 2 i detta direktiv.KAPITEL V: BRANDSKYDD, UPPTÄCKANDE AV BRAND, BRANDSLÄCKNING OCH BRANDBEKÄMPNINGRegel 2: DefinitionerPunkt 2. "standardbrandprov" skall ändras på följande sätt i slutet när det gäller standardprovets tid-temperatur-kurva: "... Standardprovets tid-temperaturkurva bestäms av en jämn kurva dragen genom följande temperaturpunkter för ugnens innertemperatur:>Plats för tabell>"KAPITEL VII: LIVRÄDDNINGSREDSKAP OCH LIVRÄDDNINGSANORDNINGARRegel 1: TillämpningPunkt 2 skall ha följande lydelse: "Reglerna 13 och 14 skall även tillämpas på befintliga fartyg som har en längd av minst 45 m, förutsatt att administrationen kan skjuta upp genomförandet av bestämmelserna i dessa regler fram till den 1 februari 1999."Regel 13: Radioutrustning för livräddningPunkt 2 skall ha följande lydelse: "Tvåvägs VHF-radiotelefoner som finns ombord på befintliga fartyg och som inte uppfyller de funktionskrav som antagits av organisationen får godtas av administrationen före den 1 februari 1999, förutsatt att administrationen anser att de är jämförbara med godkända tvåvägs VHF-radiotelefoner."KAPITEL IX: RADIOKOMMUNIKATIONRegel 1: TillämpningAndra meningen i punkt 1 skall ha följande lydelse: "När det gäller befintliga fartyg får dock administrationen skjuta upp genomförandet av kraven till den 1 februari 1999."Regel 3: UndantagPunkt 2 c skall ha följande lydelse: "när fartyget permanent kommer att tas ur drift före den 1 februari 2001."DEL BAnpassning som skall gälla för nya fiskefartyg byggda den 1 januari 2003 eller senareTexten i nedanstående regler skall ha följande lydelse:KAPITEL I: ALLMÄNNA BESTÄMMELSERRegel 2: DefinitionerPunkt 22 a iiSkottet skall vara placerat på ett avstånd från förliga perpendikeln på inte mindre än 0,05 L och inte mer än 0,05 L + 1,35 m på fartyg med en längd mindre än 45 m.Regel 6: BesiktningarPunkt 1 cFörutom den periodiska besiktning som krävs i punkt b i skall besiktningar däremellan göras av fartygets konstruktion och maskiner, i intervall på två år plus/minus tre månader för fartyg som är byggda av annat material än trä och i intervall som anges av administrationen för fartyg som är byggda av trä. Genom besiktningen skall också säkerställas att ändringar som negativt skulle kunna påverka fartygets eller besättningens säkerhet inte har utförts.KAPITEL II: KONSTRUKTION, VATTENTÄT INDELNING OCH UTRUSTNINGRegel 1: KonstruktionPunkt 1Styrka och uppbyggnad av skrov, överbyggnader, däckhus, maskinkappar, nedgångar och andra konstruktioner och fartygets utrustning skall vara tillräcklig för att klara alla förutsebara förhållanden i avsedd verksamhet och vara i enlighet med en erkänd organisations bestämmelser.Regel 2: Vattentäta dörrarPunkt 1Antalet öppningar i sådana vattentäta skott som föreskrivs i regel 1.3 skall vara så få som möjligt, och förenliga med fartygets allmänna arrangemang samt hanteringen av fartyget. Öppningar skall förses med vattentäta stängningsanordningar som överensstämmer med en erkänd organisations bestämmelser. Vattentäta dörrar skall vara lika starka som den omgivande strukturen.Regel 2: Vattentäta dörrarPunkt 3 aPå fartyg med en längd av minst 45 m skall vattentäta dörrar vara av skjutdörrstyp:i utrymmen där dörrarna skall öppnas till sjöss och tröskeln ligger under djupaste lastvattenlinjen, om inte administrationen anser detta vara opraktiskt eller onödigt med hänsyn till fartygets typ och verksamhet.Undantag som en medlemsstat medger från denna regel skall omfattas av förfarandet i artikel 4 i detta direktiv.Regel 5: LucköppningarPunkt 3Anordningar för vädertät tillslutning och säkring av lastluckor med täckluckor av trä skall uppfylla kraven i reglerna 14 och 15 i bilaga I till 1966 års internationella lastlinjekonvention(1).Regel 9: VentilatorerPunkt 1På fartyg med en längd av minst 45 m skall andra ventilatorer än maskinrumsventilatorer ha en karmhöjd på minst 900 mm över arbetsdäck och minst 760 mm över överbyggnadsdäck. På fartyg med en längd mindre än 45 m skall dessa ventilatorers karmhöjd vara 760 mm respektive 450 mm. Höjden över däck för öppningar till sådana ventilatorer som krävs för kontinuerlig lufttillförsel till maskinrummet och, där så är tillämpligt, omedelbar tillförsel till nödgeneratorrummet skall i allmänhet uppfylla kraven i regel 9.3 i kapitel II. När detta inte är praktiskt möjligt med hänsyn till fartygets storlek och arrangemang, får en lägre höjd godtas, dock under inga omständigheter lägre än 900 mm över arbetsdäck och överbyggnadsdäck, om ventilatorerna förses med vädertäta tillslutningsanordningar i enlighet med regel 9.2 i kapitel II i kombination med andra lämpliga arrangemang för att garantera en oavbruten och tillräcklig lufttillförsel till utrymmena.Regel 12: BordläggningsventilerPunkt 6Administrationen får godkänna ljusventiler och fönster utan stormluckor i sido- och akterskott på däckshus placerade på eller över arbetsdäck, under förutsättning att fartygets säkerhet inte äventyras, med hänsyn till erkända organisationers bestämmelser som grundas på tillämpliga ISO-standarder.Regel 15: AnkringsutrustningAnkringsutrustning konstruerad för snabb och säker hantering skall finnas ombord och bestå av ankare, ankarkätting eller vajer, kättingstopp och vinsch eller annan anordning för ankring och upptagande av ankaret och för att kunna hålla fartyget ankrat under alla förutsägbara förhållanden i den aktuella verksamheten. Fartyg skall också vara försedda med lämplig förtöjningsutrustning för säker förtöjning under alla driftsförhållanden. Ankrings- och förtöjningsutrustning skall vara i enlighet med en erkänd organisations bestämmelser.KAPITEL III: STABILITET OCH SJÖVÄRDIGHETRegel 1: AllmäntFartyget skall vara så konstruerat och byggt att kraven i detta kapitel uppfylls med avseende på de lastkonditioner som anges i regel 7. Beräkningarna av kurvorna för rätande hävarmar skall göras i enlighet med IMO:s kod om intakt stabilitet för alla fartygstyper(2).Regel 2: StabilitetskriterierPunkt 1Följande stabilitetskriterier skall uppfyllas om inte administrationen medger att gjorda erfarenheter från verksamheten motiverar avvikelser. Alla avvikelser från de stabilitetskriterier som en medlemsstat medger skall omfattas av förfarandet inom ramen för artikel 4 i detta direktiv(3).Punkt 1 dBegynnelsemetacenterhöjden GM skall vara minst 350 mm för fartyg med ett däck. På fartyg med fullständig överbyggnad får metacenterhöjden sänkas med administrationens godkännande, men den får under inga omständigheter vara lägre än 150 mm. En sådan sänkning av kraven avseende metacenterhöjden som tillåts av en medlemsstat skall omfattas av förfarandet i artikel 4 i detta direktiv.Punkt 3När fartyget är försett med ballast för att garantera överensstämmelse med punkt 1 skall ballastens typ och arrangemang godkännas av administrationen. På fartyg med en längd mindre än 45 m skall sådan ballast vara permanent. När ballasten är permanent skall den vara i fast form och säkert fixerad i fartyget. Administration får godta flytande ballast, som förvaras i helt fyllda tankar som inte är förbundna till något av fartygets pumpsystem. Om flytande ballast används som permanent ballast för att uppfylla bestämmelserna i punkt 1, skall uppgifterna anges i fartygets säkerhetscertifikat och i stabilitetsboken.Permanent ballast får inte bortföras från fartyget eller omplaceras utan administrationens godkännande.Regel 4: Särskilda fiskemetoderPå fartyg som arbetar med särskilda fiskemetoder, där ytterligare externa krafter påverkar fartyget vid fiske, skall stabilitetskraven överensstämma med regel 2.1. Stabilitetskraven kan, vid behov, höjas för att godkännas av administrationen. Följande förhöjda stabilitetskriterier skall uppfyllas av fartyg sysselsatta med bomtrålning:a) Kriterierna för arean under den rätande hävarmen och för de rätande hävarmar som avses i regel 2.1 a och b skall ökas med 20 %.b) Begynnelsemetacenterhöjden tvärskepps får inte vara mindre än 500 mm.c) De kriterier som anges i a skall endast gälla för fartyg med en installerad framdrivningseffekt som inte överskrider det värde i kilowatt som erhålls ur följande formler:- N = 0,6 Ls2 för fartyg med en längd av högst 35 m.- N = 0,7 Ls2 för fartyg med en längd av minst 37 m.- För fartyg med en längd däremellan skall koefficienten för Ls erhållas genom interpolation mellan 0,6 och 0,7.- Ls utgör längden överallt enligt mätbrevet.Om den installerade framdrivningseffekten överskrider de värden för standard framdrivningseffekt som anges i de ovannämnda formlerna skall de kriterier som anges i a ökas direkt i proportion till den högre framdrivningseffekten.Administration skall se till att ovannämnda förhöjda stabilitetskriterier vid bomtrålning uppfylls när det gäller de driftsförhållanden som anges i regel 7.1 i detta kapitel.Vid beräkningen av stabiliteten skall bommarna antas vara upphissade till 45 graders vinkel mot horisontalläget.Regel 5: Hård vind och svår rullningFartyget skall klara påverkan av hård vind och svår rullning vid sjöförhållanden med hänsyn till för årstiden förekommande väder- och sjöförhållanden i de farvatten fartyget skall bedriva sin verksamhet, samt fartygstyp och fiskemetod. De tillämpliga beräkningarna skall utföras i enlighet med IMO:s kod om intakt stabilitet för alla fartygstyper.Regel 8: NedisningDenna regel gäller till alla delar med undantag av att de ändrade marginaler för nedisning som faller inom administrationens behörighetsområde genom rekommendation nr 2 som anges i fotnoten, inte är tillåtna(4).Regel 9: KrängningsprovPunkt 2Om ändringar genomförs som kan påverka konditionen för lätt fartyg och tyngdpunktsläget, skall fartyget om administrationen så bedömer nödvändigt med hänsyn till fartygets stabilitetsmarginaler, genomgå nytt krängningsprov och stabilitetshandlingarna revideras. Om egenviktsskillnaden överskrider 2 % av den ursprungliga egenvikten och det inte genom beräkningar kan påvisas att fartyget fortsätter att uppfylla stabilitetskriterierna skall fartyget genomgå nytt krängningsprov.Regel 12: BoghöjdBoghöjden skall vara tillräcklig för att förhindra våldsam överspolning.För fartyg som bedriver verksamhet i områden som omfattas av begränsningar inom 10 nautiska mil från kusten skall den minsta tillåtna boghöjden godkännas av administrationen och fastställas med hänsyn till för årstiden förekommande väder- och sjöförhållanden i de farvatten fartyget skall bedriva sin verksamhet, samt fartygstyp och fiskemetod.För fartyg som bedriver verksamhet i alla andra områden1. på vilka fångsten, under fisket, måste placeras i fisklastrummen via luckor, som finns på ett arbetsdäck som är utsatt för väder och vind för om däckhuset eller överbyggnaden, skall den minsta tillåtna boghöjden beräknas i enlighet med den beräkningsmetod som anges i rekommendation 4 i tillägg 3 till den slutgiltiga stadgan från Torremolinoskonferensen, eller2. på vilka fångsten måste placeras i fisklastrummen via luckor, som finns på ett arbetsdäck som är utsatt för väder och vind, och som skyddas av ett däckhus eller en överbyggnad, skall den minsta tillåtna boghöjden överensstämma med regel 39 i bilaga I till 1966 års internationella lastlinjekonvention, men den får inte vara lägre än 2000 mm. I detta avseende skall största tillåtna djupgående beaktas i stället för tilldelat sommarfribord.Regel 14: Indelning och stabilitet i skadat skickFartyg med en längd av minst 100 m skall, när det totala antalet personer ombord är 100 eller fler, förbli flytande med tillräcklig stabilitet efter vattenfyllning av något utrymme som förutsätts skadat, med hänsyn till fartygstyp, avsett fiske och fiskeområde(5). Beräkningarna skall utföras i enlighet med den vägledning som anges i fotnoten.KAPITEL IV: MASKINANLÄGGNINGAR OCH ELEKTRISKA ANLÄGGNINGAR SAMT PERIODVIS OBEMANNADE MASKINERIUTRYMMENRegel 3: AllmäntPunkt 1Framdrivningsmaskineri, kontroll-, ång-, brännolje-, tryckluft-, el- och kylsystem, hjälpmaskineri, pannor och andra tryckkärl, rör- och pumpsystem, styrmaskinsystem samt axlar och kopplingar för kraftöverföring skall konstrueras, tillverkas, provas, installeras och underhållas i enlighet med en erkänd organisations bestämmelser. Sådant maskineri och sådan utrustning samt lyftutrustning, vinschar, fiskhanterings- och fiskbearbetningsutrustning skall vara skyddad på ett sätt som minimerar eventuella risker för ombordvarande personer. Särskild uppmärksamhet skall riktas mot rörliga delar, heta ytor och andra faror.Punkt 7Administrationen skall kontrollera att reglerna 16-18 tillämpas enhetligt och i enlighet med en erkänds organisations bestämmelser(6).Punkt 9Åtgärder skall vidtas till administrationens godkännande för att säkerställa att all utrustning fungerar på ett tillfredsställande sätt vid alla driftförhållanden, inklusive manöver. Dessutom skall åtgärder vidtas i enlighet med en erkänds organisations bestämmelser om regelbundna inspektioner och rutinprovning för att säkerställa kontinuerlig och tillförlitlig drift.Punkt 10Fartyget skall medföra dokumentation i enlighet med en erkänds organisations bestämmelser som visar att det är lämpligt för drift med periodiskt obemannat maskinrum.Regel 6: Ångpannor, matarsystem och ångrörarrangemangPunkt 1Ångpanna och icke olje-eldad ånggenerator skall vara försedd med inte mindre än två säkerhetsventiler med lämplig kapacitet. Administrationen kan emellertid, med hänsyn till ångpannas eller icke olje-eldad ånggenerators uteffekt eller andra funktioner, medge att den förses med endast en säkerhetsventil, under förutsättning att tillräckligt skydd mot övertryck säkerställs i enlighet med en erkänds organisations bestämmelser.Regel 8: Manövrering av framdrivningsmaskineriet från brygganPunkt 1 bNär framdrivningsmaskineriet kan fjärrmanövreras från bryggan gäller följande: Den fjärrstyrning som avses i a skall utföras med en anordning som uppfyller en erkänd organisations bestämmelser och skall, vid behov, vara försedd med anordning som förhindrar överbelastning av framdrivningsmaskineriet.Regel 10: System för brännolja, smörjolja och andra brännbara oljorPunkt 4Brännoljerör som vid eventuell skada skulle kunna ge oljeläckage från förråds-, settlings- eller dagtank placerad ovan dubbelbotten skall vara försedda med kik eller ventil mot tanken. Denna kik eller ventil skall kunna stängas från säker plats utanför det aktuella utrymmet i händelse av brand i det utrymme där tanken är placerad. Eventuella djuptankar placerade i axel- eller rörtunnlar eller liknande utrymmen skall också vara försedda med ventil, som i händelse av brand skall kunna manövreras via annan ventil på röret eller rören utanför tunneln eller liknande utrymme. Om sådan extraventil är monterad i maskinutrymmet skall den kunna manövreras från plats utanför detta utrymme.Punkt 7 aBrännoljerör och deras ventiler och kopplingar skall vara av stål eller annat likvärdigt material, dock är begränsad användning av flexibla rör tillåten. Sådana flexibla rör och anslutningar skall vara tillräckligt starka, tillverkade av godkänt brandbeständigt material eller vara försedda med brandbeständig ytbeläggning i enlighet med en erkänds organisations bestämmelser. Sådana flexibla rörs kopplingar skall vara i enlighet med IMO:s cirkulär 647. "Guidelines to minimise leakages from flammable liquid systems".Punkt 10Systemen för förvaring, distribution och användning av olja som används i trycksatta smörjsystem skall vara i enlighet med en erkänds organisations bestämmelser. Sådana system i maskinutrymmen av kategori A och, när så praktiskt genomförbart, i andra maskinutrymmen skall åtminstone uppfylla föreskrifterna i punkterna 1, 3, 6 och 7 samt i den utsträckning det, enligt en erkänd organisations bestämmelser, bedöms nödvändigt även punkterna 2 och 4. Detta utesluter inte användning av synglas i smörjoljesystem, förutsatt att det kan visas genom provning att synglasen är tillräckligt brandbeständiga.Punkt 11Systemen för förvaring, distribution och användning av brännbara oljor som används under tryck i kraftöverföringssystem, andra än sådana oljor som avses i punkt 10 i styr- och aktiveringssystem samt värmesystem, skall vara i enlighet med en erkänd organisations bestämmelser. På platser där antändningsrisk föreligger skall dessa system åtminstone uppfylla föreskrifterna i punkterna 2 och 6 samt föreskrifterna i punkterna 3 och 7 vad gäller styrka och konstruktion.Regel 12: BullerskyddÅtgärder skall vidtas för att reducera det buller personalen utsätts för i maskinutrymmen till nivåer enligt IMO:s "Code on Noise Levels on Board Ships(7)".Regel 13: StyrsystemPunkt 1Fartyg skall vara försedda med huvudstyrsystem och ett hjälpsystem för styrning av rodret i enlighet med en erkänds organisations bestämmelser. Huvud- och hjälpsystem för manövrering av rodret skall vara konstruerade på ett sådant sätt att ett enskilt fel i det ena systemet så långt skäligt och praktiskt genomförbart inte gör det andra systemet funktionsodugligt.Regel 16: Elektrisk huvudkraftkällaPunkt 1 aNär elkraft är den enda drivkraften för hjälpsystem väsentliga för framdrivning och fartygets säkerhet skall elkraftkällan utgöras av minst två generatoraggregat, av vilka det ena kan vara drivet av huvudmaskinen. I enlighet med en erkänd organisations bestämmelser kan emellertid annat arrangemang med likvärdig elektrisk kapacitet godtas.KAPITEL V: BRANDSKYDD, UPPTÄCKANDE AV BRAND, BRANDSLÄCKNING OCH BRANDBEKÄMPNINGRegel 1: AllmäntStycke cMetod IIIF: Samtliga utrymmen där brand kan tänkas uppstå skall vara försedda med automatiskt system för upptäckande av brand och brandlarm, normalt utan begränsning avseende typ av invändiga brandindelningsskott, med undantag av att bostadsutrymme eller utrymme omgivet av separation av klass A eller B inte får överstiga 50 m2. Administrationen kan emellertid öka denna yta för allmänna utrymmen till högst 75 m2.Regel 2: DefinitionerPunkt 1Med obrännbart material avses ett material som varken brinner eller avger brännbara ångor i tillräckligt stor mängd för självantändning vid uppvärmning till ungefär 750 °C, vilket skall fastställas genom koden för brandprovningsmetoder(8). Allt annat material är ett brännbart material.Punkt 2 "standardbrandprov" skall ha följande lydelse:standardbrandprov: ett prov vid vilket provstycken av de aktuella skotten och däcken i en testugn utsätts för temperaturer som ungefär motsvarar standardprovets temperaturkurva. Provningsmetoderna skall överensstämma med koden för brandprovningsmetoder.Punkt 3 (sista meningen)Administrationen skall kräva provning av ett prototypskott eller prototypdäck för kontroll av att det uppfyller ovannämnda krav på integritet och temperaturstegring i enlighet med koden för brandprovningsmetoder.Punkt 4 (sista meningen)Administration skall kräva provning av en prototypsindelning för kontroll av att den uppfyller ovannämnda krav på integritet och temperaturstegring i enlighet med koden för brandprovningsmetoder.Punkt 6 (sista meningen)Administrationen skall kräva provning av en prototypsindelning för kontroll av att den uppfyller ovannämnda krav på integritet och temperaturstegring i enlighet med koden för brandprovningsmetoder.Punkt 9Med ringa benägenhet för flamspridning menas att den yta som beskrivs som sådan i tillräcklig utsträckning förhindrar spridning av eld och att detta fastställts enligt koden för brandprovningsmetoder.Regel 4: Skott i bostads- och serviceutrymmenPunkt 4Metod IIIF: Det skall inte föreligga några begränsningar om att konstruktion av skott som ej krävs i den här regeln eller andra regler i denna del skall vara indelningar av klass A eller B. Arean i bostadsutrymmen eller utrymmen avgränsade med kontinuerlig separation av klass A eller B får inte överstiga 50 m2, utom i enskilda fall där skott av klass C föreskrivs i tabell 1 i regel 7. Administrationen kan emellertid öka denna yta för allmänna utrymmen till högst 75 m2.Regel 7: Brandsäkerhet i skott och däckSista anmärkningen till tabellerna(*) När en asterisk anges i tabellen skall separationen vara av stål eller likvärdigt material men behöver inte vara av klass A.Där genomföringar anordnas i ett däck för dragning av elektriska kablar, rör och ventilationstrummor skall en sådan genomföring göras tät för att hindra att rök och lågor tränger igenom.Regel 8: KonstruktionsdetaljerPunkt 3, Metoderna IF, IIF och IIIFa) Förutom i lastrum och kylrum i serviceutrymmen skall isolering vara obrännbar. Diffusionsspärrar och lim som används i samband med isolering, samt isolering på rör för kylsystem behöver inte vara obrännbar, men användningen av sådant material skall begränsas till ett minimum och materialets exponerade yta skall ha en förmåga att motstå flamspridning, vilket skall fastställas enligt koden för brandprovningsmetoder. I utrymmen där penetrering av oljeprodukter kan förekomma skall isoleringens yta vara ogenomtränglig för olja och oljedimma.Regel 9: VentilationssystemPunkt 1 aVentilationskanaler skall vara av obrännbart material. Korta kanaler, generellt ej över 2 m i längd och med ett tvärsnitt ej överstigande 0,02 m2, behöver emellertid inte vara obrännbara, förutsatt att de uppfyller följande villkor:i) Kanalerna skall vara av ett material som är förknippat med låg brandrisk enligt koden för brandprovningsmetoder.Regel 11: DiversePunkt 2Färg, fernissa och annat ytbehandlingsmedel som används på invändiga, öppna ytor får inte avge stora mängder rök eller giftiga gaser eller ångor, vilket skall fastställas enligt koden för brandprovningsmetoder.Regel 12: Förvaring av gasflaskor och farligt godsPunkt 4Elkablar och elapparater som inte krävs för arbetet i utrymmet får inte finnas i utrymmen som används för förvaring av mycket brännbara vätskor eller flytande gas. Om sådana elektriska apparater installeras skall de uppfylla tillämpliga krav i International Standard IEC Publication 79 (Electrical apparatus for explosive gas atmospheres). Värmekällor skall hållas borta från sådana utrymmen och skyltar med texten "Rökning förbjuden" och "Öppen låga förbjuden" skall anslås på väl synlig plats.Regel 13: UtrymningsvägarPunkt 1Trapphus och lejdare till och från bostadsutrymmen och i utrymmen där besättningen normalt arbetar, andra än maskinrum, skall vara så planerade att det finns fria utrymningsvägar till öppet däck och därifrån till livräddningsfarkost. Följande gäller särskilt för sådana utrymmen:e) Utrymningsvägarnas kontinuitet skall godkännas av administrationen. Trappor och korridor som används som utrymningsvägar skall ha en fri bredd av minst 700 mm och ledstänger på minst en sida. Dörrar som ger tillträde till en trappa skall ha en fri bredd av minst 700 mm.Punkt 2Det skall finnas två utrymningsvägar från varje maskinrum av kategori A, på ett av följande sätt:a) Två uppsättningar stållejdare, sinsemellan separerade så mycket som möjligt, skall leda till dörrar i rummets övre del, också separerade från varandra, som leder ut till öppet däck. I allmänhet gäller att en av dessa lejdare skall ge kontinuerligt skydd mot brand från rummets nedre del till en säker plats utanför rummet. Administrationen kan emellertid avstå från att kräva sådant skydd om det på grund av särskilda arrangemang eller mått i maskinrummet finns en säker utrymningsväg från rummets nedre del. Detta skydd skall vara av stål, isolerat enligt "A-60"-standard och vara försett med en självstängande ståldörr av klass A-60 i den nedre delen.Regel 14: Automatiskt sprinklersystem, brandlarm och brandvarningssystem (Metod IIF)Punkt 11Det skall finnas sprinklerdysor i reserv till varje sprinklersektion.Sprinklerdysorna i reserv skall omfatta alla typer och klasser som är installerade ombord på fartyget enligt följande:- Högst 99 sprinklerdysor: 3 reservdysor.- Mellan 100 och 299 sprinklerdysor: 6 reservdysor.- Mellan 300 och 1000 sprinklerdysor: 12 reservdysor.Regel 15: Automatiskt system för upptäckande av brand och brandlarm (Metod IIIF)Punkt 4Systemet skall aktiveras vid onormal lufttemperatur, onormal koncentration av rök eller av andra faktorer som indikerar begynnande brand i något av de bevakade utrymmena. Temperaturaktiverade system skall inte aktiveras vid lägre temperatur än 54 °C och ej vid högre temperatur än 78 °C när temperaturstegringen till dessa nivåer inte är snabbare än 1 grad per minut. Administrationen kan besluta att föreskriven utlösningstemperatur kan ökas till 30 °C över den maximala temperaturen uppe under däck i torkrum och liknande utrymmen med normalt hög omgivningstemperatur. Rökaktiverade system skall träda i funktion vid en minskning av intensiteten i en ljusstråle. Rökdetektorerna skall vara certifierade för att kunna träda i funktion innan röktätheten överstiger 12,5 % förmörkelse per meter, men inte innan den överstiger 2 % förmörkelse per meter. Administrationen kan också godkänna andra lika effektiva aktiveringsmetoder. Brandvarningssystemet får inte användas för andra syften än upptäckande av brand.Regel 17: BrandpumparPunkt 2Om brand i ett utrymme kan slå ut samtliga brandpumpar, skall det finnas ett alternativt system för vattenförsörjning till brandbekämpning. I fartyg med en längd av minst 75 m skall det alternativa systemet vara en fast nödbrandpump med oberoende kraftkälla. Denna nödbrandpump skall klara att försörja två strålmunstycken vid ett lägsta tryck på 0,25 N/mm2.Regel 20: BrandsläckarePunkt 21. För varje typ av brandsläckare som finns ombord skall reservladdningar medföras för 100 % av de första 10 brandsläckarna och för 50 % av de återstående brandsläckare som kan laddas ombord, dock inte fler än 60.2. För de brandsläckare som inte kan laddas ombord skall det, i stället för reservladdningar, finnas ytterligare 50 % brandsläckare av samma typ och kapacitet.3. Instruktioner för laddning av brandsläckarna bör medföras ombord. Endast reservladdning som godkänts för den berörda brandsläckaren får användas.Punkt 4Brandsläckarna skall en gång om året kontrolleras av en behörig person som godkänts av administrationen. Varje brandsläckare skall bära en skylt som anger att den har kontrollerats. Alla ständigt trycksatta brandsläckare och drivgasflaskor till icke trycksatta brandsläckare skall genomgå tryckprovning vart tionde år.Regel 21: Bärbara brandsläckare i kontrollstationer, bostadsutrymmen och serviceutrymmenPunkt 21. För de brandsläckare som kan laddas ombord skall reservladdningar medföras för 100 % av de första 10 brandsläckarna och för 50 % av de återstående brandsläckarna, dock inte fler än 60.2. För de brandsläckare som inte kan laddas ombord skall det, i stället för reservladdningar, finnas ytterligare 50 % brandsläckare av samma typ och kapacitet.3. Instruktioner för laddning av brandsläckarna bör medföras ombord. Endast reservladdning som godkänts för den berörda brandsläckaren får användas.Regel 24: BrandmansutrustningPunkt 1Det skall finnas minst två brandmansutrustningar som uppfyller kraven i reglerna 2.1, 2.1.1 och 2.1.2 i kapitel III i koden för brandsäkerhetssystem. Det skall finnas två reservladdningar för varje erfordrad andningsapparat.Regel 25: BrandkontrollplanDet skall finnas en permanent anslagen brandkontrollplan, vars innehåll skall överensstämma med IMO:s resolutioner A.654(16) (Graphical symbols for fire control plans) och A.756(18) (Guidelines on the information to be provided with fire control plans).Regel 28: Inbyggt brandskyddPunkt 2 aPå fartyg med skrov tillverkat av icke brännbart material skall däck och skott som separerar maskinrum av klass A från bostadsutrymmen, serviceutrymmen eller kontrollstationer uppfylla kraven för klass A-60 om maskinrummet av klass A inte är försett med fast brandsläckningssystem och klass A-30 om sådant system finns. Däck och skott som separerar andra maskinrum från bostadsutrymmen, serviceutrymmen och kontrollstationer skall uppfylla kraven för klass A-0.Däck och skott som separerar kontrollstationer från bostadsutrymmen och serviceutrymmen skall uppfylla kraven för klass A och vara isolerade i enlighet med tabellerna 1 och 2 i regel 7 i detta kapitel, om inte administrationen accepterar klass B-15 för separering av utrymmen som t.ex. befälhavarens hytt från styrhytten, där sådana utrymmen anses utgöra en del av styrhytten.Regel 31: DiversePunkt 1Exponerade ytor inom begränsningar för bostadsutrymmen, serviceutrymmen, kontrollstationer, korridorer och trapphus samt inbyggda ytor bakom skott, innertak, paneler och ytbeklädnader i bostadsutrymmen, serviceutrymmen och kontrollstationer skall ha ringa benägenhet för flamspridning i enlighet med koden för brandprovningsmetoder.Punkt 3Färg, lack och annan ytbehandling som används på invändiga, öppna ytor får inte avge stora mängder rök eller giftiga gaser eller ångor, vilket skall ha fastställts enligt koden för brandprovningsmetoder.Regel 32: Förvaring av gasflaskor och farligt godsPunkt 4Elkablar och elapparater som inte krävs för arbetet i utrymmet får inte finnas i utrymmen som används för förvaring av mycket brännbara vätskor eller flytande gas. Om sådana elektriska apparater installeras skall de vara säkra och certifierade, och uppfylla tillämpliga krav i International Standard IEC Publication 79 (Electrical apparatus for explosive gas atmospheres). Värmekällor skall hållas borta från sådana utrymmen och skyltar med texten "Rökning förbjuden" och "Öppen låga förbjuden" skall anslås på väl synlig plats.Regel 38: BrandsläckarePunkt 21. Med undantag av de fall som nämns i punkt 2 (nedan) skall reservladdningar medföras för varje typ av brandsläckare som finns ombord för 100 % av de första 10 brandsläckarna och för 50 % av de återstående brandsläckare som kan laddas ombord, dock inte fler än 60.2. För fartyg med en längd mindre än 45 m och för de brandsläckare som inte kan laddas ombord skall det, i stället för reservladdningar, finnas ytterligare 50 % brandsläckare av samma typ och kapacitet.3. Instruktioner för laddning av brandsläckarna bör medföras ombord. Endast reservladdning som godkänts för den berörda brandsläckaren får användas.Punkt 4Brandsläckarna skall en gång om året kontrolleras av en behörig person som godkänts av administrationen. Varje brandsläckare skall bära en skylt som anger att den har kontrollerats. Alla ständigt trycksatta brandsläckare och drivgasflaskor till icke trycksatta brandsläckare skall genomgå tryckprovning vart tionde år.Regel 39: Bärbara brandsläckare i kontrollstationer, bostadsutrymmen och serviceutrymmenPunkt 21. Med undantag av de fall som nämns i punkt 2 (nedan) skall reservladdningar medföras för varje typ av brandsläckare som finns ombord för 100 % av de första 10 brandsläckarna och för 50 % av de återstående brandsläckare som kan laddas ombord, dock inte fler än 60.2. För fartyg med en längd mindre än 45 m och för de brandsläckare som inte kan laddas ombord skall det, i stället för reservladdningar, finnas ytterligare 50 % brandsläckare av samma typ och kapacitet.3. Instruktioner för laddning av brandsläckarna bör medföras ombord. Endast reservladdning som godkänts för den berörda brandsläckaren får användas.Regel 41: BrandmansutrustningOmbord i fartyg med en längd av minst 45 m skall det finnas minst två brandmansutrustningar, placerade långt ifrån varandra på lättillgängliga platser med låg sannolikhet att bli avskurna i händelse av brand. Utrustningarna skall uppfylla kraven i reglerna 2.1, 2.1.1 och 2.1.2 i kapitel III i koden för brandsäkerhetssystem.Det skall finnas två reservladdningar för varje erfordrad andningsapparat.Regel 42: BrandkontrollplanDet skall finnas en permanent anslagen brandkontrollplan, vars innehåll skall överensstämma med IMO:s resolutioner A.654(16) (Graphical symbols for fire control plans) och A.756(18) (Guidelines on the information to be provided with fire control plans).När det gäller fartyg med en längd mindre än 45 m får administrationen frångå detta krav.KAPITEL VI: SKYDD FÖR BESÄTTNINGENRegel 3: Brädgång, räcken och skyddPunkt 2Minsta tillåtna vertikala avstånd från den djupaste lastvattenlinjen till den lägsta punkten på brädgångens övre kant eller till kanten på arbetsdäcket, om det är försett med räcken, skall ge ett tillräckligt skydd för besättningen mot överbrytande sjö, med hänsyn till väder- och sjöförhållanden i de farvatten fartyget kan bedriva sin verksamhet, samt fartygstyp och fiskemetod. Fribordet, mätt midskepps från kanten på arbetsdäcket varifrån fisket bedrivs, skall inte vara mindre än 300 mm eller mindre än det fribord som motsvarar största tillåtna djupgående, varvid det högre värdet skall gälla. För fartyg vilkas arbetsdäck är skyddade så att vatten inte kommer in i de skyddade arbetsutrymmena krävs inget annat minsta tillåtna fribord än det som motsvarar största tillåtna djupgående.Regel 4: Trapphus och lejdareDet skall för besättningens säkerhet finnas trappor och lejdare av tillräcklig storlek och styrka, med ledstänger och halkskyddade steg. Dessa skall vara konstruerade i enlighet med tillämpliga ISO-standarder.KAPITEL VII: LIVRÄDDNINGSREDSKAP OCH LIVRÄDDNINGSANORDNINGARRegel 3: Utvärdering, provning och godkännande av livräddningsutrustning och livräddningsanordningPunkt 2Innan administrationen godkänner livräddningsredskap och livräddningsanordningar skall den se till att sådana redskap och anordningar har genomgått provning för att bekräfta att de uppfyller kraven i rådets direktiv 96/98/EG om marin utrustning(9) som omfattar IMO:s rekommendationer för provning av livräddningsredskap.Punkt 6Livräddningsanordningar som föreskrivs i detta kapitel och för vilka inga detaljerade specifikationer finns i del C, skall godkännas av administrationen, med beaktande av de detaljerade specifikationer som anges för sådana anordningar i kapitel III i SOLAS-konventionen från 1974 i dess ändrade lydelse och i IMO:s internationella kod om livräddningsanordningar (IMO International Life-Saving Appliance Code).Regel 6: Tillgänglighet och förvaring av livräddningsfarkost och beredskapsbåtPunkt 4 aVarje livräddningsfarkost skall- vara placerad så att varken livräddningsfarkosten eller dess surrningsanordningar försvårar sjösättningen av andra livräddningsfarkoster eller beredskapsbåtar på någon annan sjösättningsplats,- vara placerad så nära vattenytan som det är säkert och praktiskt möjligt och, när det gäller annan livräddningsfarkost än livflotte som är avsedd att embarkeras efter sjösättning, i ett sådant läge att livräddningsfarkosten i ombordstigningsläget inte är placerad mindre än 2 m ovanför vattenlinjen med fartyget fullt lastat under ogynnsamma trimförhållanden på upp till 10 ° och med en slagsida av upp till 20 ° åt endera sidan, eller till den vinkel där kanten på fartygets väderdäck hamnar under vattnet, om denna vinkel är mindre,- vara ständigt klar att använda, så att besättningsmedlemmar kan göra den klar för embarkering och sjösättning inom 5 minuter, och- vara fullt utrustad enligt kraven i detta kapitel.Regel 23: BeredskapsbåtarPunkt 1 bEn beredskapsbåt får vara av fast eller uppblåsbar konstruktion eller en kombination av båda och skall:i) vara minst 3,8 m och högst 8,5 m lång, med undantag för på fartyg med en längd mindre än 45 m, där det på grund av fartygets storlek eller av annat skäl, kan betraktas som oskäligt eller opraktiskt att medföra sådan beredskapsbåt, då administrationen kan godkänna en kortare beredskapsbåt, dock ej kortare än 3,3 m, ochii) kunna medföra minst 5 sittande och en liggande person eller, för fartyg med en längd mindre än 45 m och om båten är kortare än 3,8 m, kunna medföra minst 4 sittande och en liggande person.Punkt 1 cDet antal personer en båt skall vara godkänd för skall fastställas av administrationen genom ett sittplatsprov. Båtens minsta tillåtna transportkapacitet skall överensstämma med bestämmelserna i regel 23.1 b ii. Sittplatserna, förutom rorsmannens sittplats, får finnas på durken. Ingen av sittplatserna får finnas på relingen, akterspegeln, eller de luftfyllda flytanordningarna på båtsidorna.(1) 1966 års internationella lastlinjekonvention, såsom den fastställdes av Internationella konferensen om lastlinjer den 5 april 1966 och antogs av Internationella sjöfartsorganisationen genom dess resolution A.133(V) den 25 oktober 1967.(2) Koden om intakt stabilitet för alla fartygstyper som omfattas av IMO-instrumenten som antogs av IMO genom dess resolution A.749 (18) den 4 november 1993, ändrad genom resolution MSC.75(69).(3) Stabilitetskriterierna för offshorefartyg i punkterna 4.5.6.2.1 till 4.5.6.2.4 i IMO:s kod om intakt stabilitet för alla fartygstyper2 får anses motsvara stabilitetskriterierna i regel 2.1 a till 2.1 c. Detta gäller dock endast med administrationens godkännande för fiskefartyg med skrov vars form liknar skrovet på offshorefartyg.(4) I områden där nedisning kan inträffa och ändrade marginaler för nedisning rekommenderas, se rekommendation 2 "Guidance relating to Ice Accretion" i tillägg 3 till den slutgiltiga stadgan från Torremolinoskonferensen (Act of the Torremolinos Conference).(5) Se "the guidance on subdivision and damage stability calculations" i rekommendation 5 i tillägg 3 till den slutgiltiga stadgan från Torremolinoskonferensen (Act of the Torremolinos Conference).(6) Se även den rekommendation som offentliggjorts av International Electrotechnical Commission och, särskilt Publication 92, Electric installations in ships.(7) 'Code on Noise Levels on Board Ships' som IMO antog genom sin resolution A.468(XII) den 19 november 1981.(8) Den internationella koden för tillämpande av brandprovningsmetoder, som antagits av IMO:s sjösäkerhetskommitté genom resolution MSC 61(67).(9) EGT L 46, 17.2.1997, s. 25."


Avis juridique important

|

31989L0100

Kommissionens direktiv 89/100/EEG av den 20 januari 1989 om ändring av bilaga 2 till rådets direktiv 66/401/EEG om saluföring av utsäde av foderväxter

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 038 , 10/02/1989 s. 0036 - 0036 Finsk specialutgåva Område 3 Volym 28 s. 0139  Svensk specialutgåva Område 3 Volym 28 s. 0139

KOMMISSIONENS DIREKTIV av den 20 januari 1989 om ändring av bilaga 2 till rådets direktiv 66/401/EEG om saluföring av utsäde av foderväxter (89/100/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV,med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 66/401/EEG av den 14 juni 1966 om saluföring av utsäde av foderväxter(1), senast ändrat genom rådets direktiv 88/380/EEG(2), särskilt artikel 21a i detta, ochmed beaktande av följande:På grund av odlingsvillkoren för ängskavle (Alopecurus pratensis) och sortens morfologiska egenskaper innehåller utsädet en relativt hög andel frön av arter av Poa.För utsäde av ängskavle är det följaktligen svårt att, i fråga om frön av arter av Poa, erhålla den högsta tillåtna inblandning om 1 viktprocent av frön av en enda annan växtart som fastställs i bilaga 2 till direktiv 66/401/EEG.Den högsta tillåtna inblandningen om 1 % gäller inte för frön av arter av Poa i utsäde av knylhavre (Arrhenatherum elatius) och gullhavre (Trisetum flavescens) som har liknande morfologiska karaktärer.Mot bakgrund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen är det därför lämpligt att ändra bilaga 2 till direktiv 66/401/EEG så att detta även gäller för ängskavle.De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 I del 1 avsnitt 2 A ("Tabell") kolumn 6 ("Analytisk renhetsgrad - Högsta tillåtna inblandning av frön av andra växtarter (viktprocent) - En enda art") i bilaga 2 till direktiv 66/401/EEG skall fotnoten "f" läggas till efter "1,0" för Alopecurus pratensis.Artikel 2 Medlemsstaterna skall senast den 1 januari 1990 vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall omedelbart underrätta kommissionen om detta.Artikel 3 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 20 januari 1989.På kommissionens vägnarRay MAC SHARRYMedlem av kommissionen(1) EGT nr 125, 11.7.1966, s. 2298/66.(2) EGT nr L 187, 16.7.1988, s. 31.


Avis juridique important

|

31998L0071

Europaparlamentets och rådets direktiv 98/71/EG av den 13 oktober 1998 om mönsterskydd

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 289 , 28/10/1998 s. 0028 - 0035

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 98/71/EG av den 13 oktober 1998 om mönsterskyddEUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 100 a i detta,med beaktande av kommissionens förslag (1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),i enlighet med förfarandet i artikel 189 b i fördraget (3) och mot bakgrund av det gemensamma utkastet som godkändes av förlikningskommittén den 29 juli 1998, ochav följande skäl:(1) Enligt fördraget har gemenskapen som mål att skapa en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken, att främja nära förbindelser mellan gemenskapens medlemsstater samt att säkerställa ekonomiska och sociala framsteg för gemenskapens länder genom gemensamma åtgärder för att undanröja de barriärer som delar Europa. För detta ändamål finns i fördraget föreskrifter om att upprätta en inre marknad som kännetecknas av att hindren för fri rörlighet för varor avskaffas samt om att skapa en ordning som säkerställer att konkurrensen inom den inre marknaden inte snedvrids. En tillnärmning av medlemsstaternas lagar om mönsterskydd skulle främja dessa mål.(2) Skillnaderna i det mönsterskydd som erbjuds genom medlemsstaternas lagstiftning inverkar direkt på upprättandet av den inre marknaden och dess funktion när det gäller varor som innefattar mönster. Dessa skillnader kan snedvrida konkurrensen på den inre marknaden.(3) För att den inre marknaden skall kunna fungera på ett smidigt sätt är det därför nödvändigt att medlemsstaternas lagar om mönsterskydd närmas till varandra.(4) Det är samtidigt viktigt att ta hänsyn till de lösningar och fördelar systemet med gemenskapsmönster kommer att ge de företag som önskar förvärva mönsterrätter.(5) Det är inte nödvändigt att åstadkomma en fullständig tillnärmning av medlemsstaternas mönsterskyddslagar utan tillnärmningen kan begränsas till att gälla de nationella lagregler som mest direkt inverkar på den inre marknadens funktion. Bestämmelser om påföljder, ersättningsskyldighet samt tillämpning och verkställighet bör överlåtas till nationell lag. Det som eftersträvas med denna begränsade tillnärmning kan emellertid inte i tillräcklig grad uppnås av varje medlemsstat på egen hand.(6) Därför bör medlemsstaterna behålla sin frihet att bestämma förfaranden vid registrering, förnyelse och ogiltigförklaring av mönsterrätter samt bestämmelser om rättsverkan av en sådan ogiltigförklaring.(7) Detta direktiv utgör inte något hinder för att mönster omfattas av sådan nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning som erbjuder annat skydd än det som ges genom att mönster registreras eller offentliggörs, t.ex. lagstiftning om oregistrerade mönsterrätter, varumärken, patent och bruksmönster, illojal konkurrens eller civilrättsligt ansvar.(8) I avsaknad av harmonisering av lagar om upphovsrätt är det viktigt att befästa principen om dubbelt skydd enligt särskild lag om registrerat mönsterskydd och lag om upphovsrätt, varvid medlemsstaterna skall ha frihet att bestämma förutsättningarna för upphovsrätt och dess räckvidd.(9) För att målen för den inre marknaden skall kunna uppnås krävs att förutsättningarna för att erhålla en registrerad mönsterrätt är identiska i alla medlemsstaterna. Därför är det nödvändigt att ge en enhetlig definition av begreppet mönster och av de krav på nyhet och särprägel som det registrerade mönstret måste uppfylla.(10) För att underlätta fri rörlighet för varor är det viktigt att i princip säkerställa att registrerade mönsterrätter ger rättsinnehavaren ett likvärdigt skydd i alla medlemsstater.(11) Genom registrering ges rättsinnehavaren skydd för de mönsterdetaljer som ingår i en produkt eller produktdel och som synligt framgår av ansökan och som gjorts tillgängliga för allmänheten genom offentliggörande eller möjlighet att ta del av den aktuella akten.(12) Skyddet bör inte utsträckas till att omfatta sådana beståndsdelar som inte syns vid en normal användning av en produkt eller sådana detaljer på en sådan del som inte syns när delen är monterad eller som i sig inte uppfyller kraven på nyhet och särprägel. Detaljer i ett mönster som inte omfattas av skyddet av dessa skäl bör inte vägas in när en bedömning görs om andra detaljer av mönstret uppfyller kraven för rätt till skydd.(13) Ett mönsters särprägel bör bedömas utifrån om det helhetsintryck som en kunnig användare ges vid betraktande av mönstret tydligt skiljer sig från det han ges av den samlade mängden av redan befintliga mönster, med beaktande av arten av den produkt på vilken mönstret har använts eller i vilken det ingår och i synnerhet den industrigren till vilken den hör samt graden av formgivarens frihet att utveckla mönstret.(14) Teknisk innovation bör inte hämmas genom att mönsterskydd beviljas för detaljer med uteslutande teknisk funktion. Med detta förstås inte att ett mönster måste ha ett estetiskt värde. På samma sätt bör driftskompatibiliteten mellan produkter från olika tillverkare inte försvåras genom utsträckning av skyddet till att omfatta mönster för mekaniskt sammanfogande delar. Detaljer i ett mönster som inte omfattas av skyddet av dessa skäl bör inte vägas in när en bedömning görs om andra detaljer av mönstret uppfyller kraven för rätt till skydd.(15) Mekaniskt sammanfogande delar på en produkt i modulutförande kan emellertid vara en viktig del av modulproduktens nyskapande karaktär och en betydelsefull tillgång när produkterna marknadsförs och dessa bör därför vara berättigade till skydd.(16) Mönsterrätt skall inte medges för mönster som strider mot allmän ordning eller allmän moral. Det här direktivet innebär inte någon harmonisering av nationella uppfattningar om allmän ordning eller allmän moral.(17) För att den inre marknaden skall kunna fungera på ett smidigt sätt är det av grundläggande betydelse med en enhetlig skyddstid för registrerade mönsterrätter.(18) Bestämmelserna i detta direktiv påverkar inte tillämpningen av konkurrensbestämmelserna i artiklarna 85 och 86 i fördraget.(19) Det har för flera industrigrenar blivit angeläget att detta direktiv antas snabbt. Det kan för närvarande inte genomföras någon fullständig tillnärmning av medlemsstaternas lagar om användning av skyddade mönster för att göra det möjligt att reparera en sammansatt produkt så att den återfår sitt ursprungliga utseende i de fall då den produkt som, innehåller mönstret eller på vilken mönstret används utgör en beståndsdel av en sammansatt produkt och det skyddade mönstret är beroende av den produktens utseende. Avsaknaden av fullständig tillnärmning av medlemsstaternas lagar om användning av skyddade mönster för sådana reparationer av en sammansatt produkt bör inte utgöra något hinder för tillnärmning av sådana andra nationella bestämmelser i mönsterlagstiftningen som mest direkt inverkar på den inre marknadens funktion. Av denna anledning bör medlemsstaterna under mellantiden behålla bestämmelser i enlighet med fördraget som avser användning av ett mönster till en beståndsdel som används för att reparera en sammansatt produkt så att den återfår sitt ursprungliga utseende och, om medlemsstaterna inför nya bestämmelser som avser sådan användning bör avsikten med dessa bestämmelser endast vara att liberalisera marknaden för sådana delar. De medlemsstater som, på dagen för detta direktivs ikraftträdande, inte har föreskrifter om mönsterskydd för beståndsdelar behöver inte införa en registrering av mönsterrätt för sådana delar. Tre år efter genomförandedatumet bör kommissionen lägga fram en analys av följderna av bestämmelserna i detta direktiv för gemenskapens industri, för konsumenterna, för konkurrensen och för den inre marknadens funktion. Analysen bör, vad avser beståndsdelar i sammansatta produkter, i synnerhet beakta en harmonisering på grundval av möjliga alternativ, inbegripet ett system för ersättning och en begränsad tid för ensamrätt. Kommissionen bör efter samråd med de mest berörda parterna, senast efter ett år efter att ha lagt fram sin analys, föreslå Europaparlamentet och rådet sådana ändringar i detta direktiv som kan behövas för att fullfölja den inre marknaden med avseende på beståndsdelar i sammansatta produkter och alla andra ändringar som den finner nödvändiga.(20) Övergångsbestämmelsen i artikel 14 om ett mönster till en beståndsdel som används för att reparera en sammansatt produkt så att den återfår sitt ursprungliga utseende får aldrig tolkas på sådant sätt att den hindrar fri rörlighet för en produkt som utgör en sådan beståndsdel.(21) De sakliga skälen för att vägra registrering i de medlemsstater som föreskriver saklig förprövning av en ansökan före registreringen måste redovisas utförligt, liksom även de sakliga skälen för ogiltigförklaring av registrerade mönsterrätter i alla medlemsstater.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Definitioner I detta direktiv avses meda) mönster: en produkts eller en produktdels utseende som beror av detaljer som finns på själva produkten eller i produktens ornament och som särskilt kan vara linjer, konturer, färger, form, ytstruktur och/eller material.b) produkt: alla industriellt eller hantverksmässigt framställda föremål, inbegripet bl.a. delar som skall monteras till en sammansatt produkt, förpackningar, utstyrsel, grafiska symboler och typografiska typsnitt, med undantag av datorprogram.c) sammansatt produkt: en produkt som är hopsatt av flera utbytbara beståndsdelar så att produkten kan tas isär och åter hopfogas.Artikel 2 Tillämpningsområde 1. Detta direktiv skall tillämpas påa) mönsterrätter som är registrerade av medlemsstaternas centrala immaterialrättsmyndigheter,b) mönsterrätter som är registrerade av Benelux-ländernas myndighet för mönsterregistrering,c) mönsterrätter som är registrerade enligt internationella avtal med rättsverkan i en medlemsstat,d) ansökningar om sådana mönsterrätter som avses i a, b och c.2. I detta direktiv skall mönsterregistreringen också innefatta offentliggörandet av mönstret efter det att ansökan lämnats in till en medlemsstats immaterialrättsmyndighet där ett sådant offentliggörande leder till att mönsterrätten skyddas.Artikel 3 Skyddskrav 1. Medlemsstaterna skall skydda mönster genom registrering och skall ge ensamrätt till innehavarna härav enligt bestämmelserna i detta direktiv.2. Ett mönster skall skyddas genom mönsterrätt i den mån det är nytt och särpräglat.3. Ett mönster som används på eller ingår i en produkt som utgör en beståndsdel i en sammansatt produkt skall endast betraktas som nytt och särpräglat i den måna) beståndsdelen, när den har infogats i den sammansatta produkten, förblir synlig vid normal användning av denna ochb) sådana synliga detaljer i beståndsdelens mönster i sig uppfyller kraven på nyhet och särprägel.4. Med "normal användning" enligt punkt 3 a avses slutanvändarens användning, vilket inte utesluter underhåll, service och reparationsarbeten.Artikel 4 Nyhet Ett mönster skall betraktas som nytt om inget identiskt mönster har gjorts tillgängligt för allmänheten före den dag då en ansökan om registrering lämnades in eller, om prioritet åberopas, före den dag från vilken prioritet räknas. Mönster skall betraktas som identiska om deras utseende endast skiljer sig på oväsentliga punkter.Artikel 5 Särprägel 1. Ett mönster skall anses som särpräglat om det helhetsintryck en kunnig användare får av mönstret skiljer sig från det helhetsintryck en sådan användare får av ett mönster som har gjorts tillgängligt för allmänheten före den dag då en ansökan om registrering lämnades in eller, om prioritet åberopas, före den dag från vilken prioritet räknas.2. Vid prövning av ett mönsters särprägel skall formgivarens frihet att utveckla mönstret beaktas.Artikel 6 Offentliggörande 1. Vid tillämpning av artiklarna 4 och 5 gäller att ett mönster skall anses ha gjorts tillgängligt för allmänheten om det har offentliggjorts i samband med registrering eller på annat sätt, eller förevisats, använts i yrkesmässig verksamhet eller blivit känt på annat sätt, utom i fall då dessa omständigheter inte rimligen kunde ha blivit kända genom normal yrkesmässig verksamhet i kretsar inom den berörda sektorn inom gemenskapen före den dag då en ansökan om registrering lämnades in eller, om prioritet åberopas, före den dag från vilken prioritet räknas. Mönstret skall emellertid inte anses ha gjorts tillgängligt för allmänheten endast på grund av att det visats för någon annan efter en tyst eller uttalad överenskommelse om konfidentialitet.2. Allmänhetens kännedom om ett mönster inverkar inte på tillämpningen av artiklarna 4 och 5 i sådana fall då ett mönster för vilket skydd söks genom en registrerad mönsterrätt i en medlemsstat har gjorts tillgängligt för allmänhetena) genom formgivaren, dennes rättsinnehavare eller någon annan på grund av uppgifter som tillhandahållits eller handlingar som företagits av formgivaren eller dennes rättsinnehavare, ochb) under en period av tolv månader före den dag då en ansökan om registrering lämnades in eller, om prioritet åberopas, före den dag från vilken prioritet räknas.3. Punkt 2 skall också tillämpas om mönstret har gjorts tillgängligt för allmänheten till följd av missbruk i förhållande till formgivaren eller dennes rättsinnehavare.Artikel 7 Mönster till följd av teknisk funktion och mönster för mekaniskt sammanfogande delar 1. Mönsterrätt kan inte erhållas för sådana detaljer i en produkts utseende som uteslutande är betingade av teknisk funktion.2. Mönsterrätt kan inte erhållas för sådana detaljer i en produkts utseende som måste återges exakt till formen och dimensionerna för att den produkt som mönstret ingår i eller används på skall gå att mekaniskt ansluta till eller placera i, kring eller mot en annan produkt så att båda produkterna fyller sin funktion.3. Trots vad som sägs i punkt 2 skall mönsterrätt under de förutsättningar som anges i artiklarna 4 och 5 kunna erhållas för ett mönster som tillåter att sinsemellan utbytbara produkter sammanfogas ett stort antal gånger eller förbinds med varandra inom ett modulsystem.Artikel 8 Mönster som strider mot allmän ordning eller allmän moral Mönsterrätt kan inte erhållas för ett mönster som står i strid mot allmän ordning eller allmän moral.Artikel 9 Skyddsomfång 1. Mönsterrättens skyddsomfång skall omfatta varje mönster som inte gör ett annat helhetsintryck på en kunnig användare.2. Vid prövning av skyddsomfånget skall hänsyn tas till formgivarens frihet att utveckla sitt mönster.Artikel 10 Skyddstid Efter registrering skall ett mönster som uppfyller kraven i artikel 3.2 skyddas genom mönsterrätt under en eller flera perioder om fem år räknat från den dag då ansökan lämnades in. Rättsinnehavaren kan få skyddstiden förlängd med en eller flera femårsperioder till sammanlagt 25 år räknat från den dag då ansökan lämnades in.Artikel 11 Ogiltigförklaring eller vägrad registrering 1. Ett mönster skall vägras registrering eller, om mönstret redan är registrerat, skall mönsterrätten förklaras ogiltig oma) mönstret inte är ett mönster i den mening som avses i artikel 1 a, eller omb) det inte uppfyller kraven i artiklarna 3-8, eller omc) sökanden eller mönsterrättsinnehavaren inte har rätt till mönstret enligt lagstiftningen i den berörda medlemsstaten, eller omd) mönstret konkurrerar med ett tidigare mönster som har gjorts tillgängligt för allmänheten, efter den dag då en ansökan om registrering lämnats in eller, om prioritet åberopas, den dag från vilken prioritet räknas, och som har skyddsrätt före den nämnda dagen genom ett registrerat gemenskapsmönster eller en ansökan om ett registrerat gemenskapsmönster eller genom mönsterrätt i den berörda medlemsstaten eller en ansökan om en sådan rätt.2. Varje medlemsstat kan bestämma att ett mönster skall vägras registrering eller - om mönstret har blivit registrerat - att mönsterrätten skall förklaras ogiltig oma) ett särskiljande kännetecken används i ett senare mönster och gemenskapsrätten eller den lag i den berörda medlemsstaten som kännetecknet omfattas av ger den som har rätten till detta kännetecken rätt att förbjuda en sådan användning, eller omb) mönstret innebär en otillåten användning av ett verk som skyddas genom den berörda medlemsstatens lag om upphovsrätt, eller omc) mönstret innebär en felaktig användning av några av de symboler som nämns i artikel 6 b i Pariskonventionen för industriellt rättsskydd, eller av märken, emblem och vapen som inte omfattas av artikel 6 b i den konventionen och som är av särskilt allmänt intresse i den berörda medlemsstaten.3. Skälet enligt punkt 1 c kan åberopas endast av den person som har rätt till mönstret enligt lagstiftningen i den berörda medlemsstaten.4. Skälen enligt punkterna 1 d, 2 a och 2 b kan åberopas endast av den som ansöker om eller innehar den konkurrerande rättigheten.5. Skälet enligt punkt 2 c kan åberopas endast av den person eller organisation som berörs av användningen.6. Punkterna 4 och 5 skall inte påverka medlemsstaternas frihet att bestämma att skälen enligt punkterna 1 d och 2 c också kan åberopas av behörig myndighet i den ifrågavarande medlemsstaten på eget initiativ.7. Om ett mönster har vägrats registrering eller om en mönsterrätt har förklarats ogiltig i enlighet med punkt 1 b eller punkt 2, får mönstret registreras eller mönsterrätten bibehållas i ändrad form, om den i den formen uppfyller skyddskraven och mönstrets identitet bibehålls. Registrering eller bibehållande i ändrad form kan omfatta registrering åtföljd av en begränsad förklaring om undantag från skydd från innehavaren av mönsterrätten eller införande i mönsterregistret av ett domstolsutslag som förklarar att mönsterrätten är delvis ogiltig.8. Med undantag från punkterna 1-7 får varje enskild medlemsstat bestämma att hinder för registrering eller grund till ogiltigförklaring som gällt i den staten före den dag då nödvändiga bestämmelser för att följa detta direktiv träder i kraft skall tillämpas på mönsterrätter för vilka ansökan lämnats in före nämnda dag och på registreringarna av sådana.9. En mönsterrätt kan förklaras ogiltig även efter det att den har upphört eller uppgivits.Artikel 12 Rättigheter knutna till en mönsterrätt 1. Registreringen av ett mönster skall ge innehavaren ensamrätt att använda det och att hindra en tredje part från att utan hans samtycke använda det. Ovannämnda användning omfattar särskilt att tillverka, bjuda ut, marknadsföra, importera, exportera eller använda en produkt som mönstret ingår i eller används på, eller att lagerhålls en sådan produkt för sådana ändamål.2. Om sådana handlingar som avses i punkt 1 enligt lagstiftningen i en medlemsstat inte kunde förhindras före den dag då nödvändiga bestämmelser för att följa detta direktiv trädde i kraft, kan de rättigheter som är knutna till mönsterrätten inte åberopas för att förhindra att någon som hade påbörjat sådana handlingar före den dagen fortsätter med detta.Artikel 13 Begränsning i rättigheter knutna till mönsterrätten 1. De rättigheter som är knutna till mönsterrätten vid registreringen skall inte utövas vad gällera) handlingar som företas privat och utan vinstsyfte,b) handlingar som företas i experimentsyfte,c) handlingar som innebär efterbildning i syfte att citera eller undervisa, förutsatt att sådana handlingar är förenliga med god affärssed och inte omotiverat skadar normalt utnyttjande av mönstret samt på villkor att källan anges.2. Vidare skall de rättigheter som är knutna till mönsterrätten vid registreringen inte utövas vad gällera) utrustningen på fartyg och luftfartyg som är registrerade i ett annat land, när dessa tillfälligt kommer in på den berörda medlemsstatens territorium,b) import till den berörda medlemsstaten av reservdelar och tillbehör för reparation av sådana fartyg,c) arbete med att reparera sådana fartyg.Artikel 14 Övergångsbestämmelse Fram till dess att ändringar till detta direktiv antas på förslag från kommissionen i enlighet med bestämmelserna i artikel 18 skall medlemsstaterna bibehålla sina rättsliga bestämmelser om användning av ett mönster till en beståndsdel som används för att reparera en sammansatt produkt så att den återfår sitt ursprungliga utseende, och de skall endast kunna vidta förändringar i dessa bestämmelser om syftet är att liberalisera marknaden för sådana delar.Artikel 15 Konsumtion av rättigheter Rättigheter som är knutna till en mönsterrätt vid registreringen skall inte utsträckas till att omfatta handlingar som rör en produkt i vilken ett mönster inom mönsterrättens skyddsomfång ingår som del eller på vilken detta mönster används när produkten har släppts ut på marknaden i gemenskapen av innehavaren till mönsterrätten eller med dennes samtycke.Artikel 16 Förhållande till andra former av skydd Bestämmelserna i detta direktiv skall inte påverka tillämpningen av några bestämmelser i gemenskapsrätten eller i den berörda medlemsstatens lagstiftning om oregistrerade mönsterrätter, varumärken eller andra kännetecken, patent och bruksmönster, typsnitt, civilrättsligt ansvar eller illojal konkurrens.Artikel 17 Förhållande till upphovsrätten Ett mönster som är skyddat genom att det enligt detta direktiv är registrerat som mönsterrätt i eller för en medlemsstat skall också ge rätt till lagstadgat skydd enligt denna stats upphovsrätt från den dag då mönstret skapades eller lades fast på något sätt. Det tillkommer varje enskild medlemsstat att avgöra i vilken utsträckning och på vilka villkor ett sådant skydd skall ges, samt även vilken originalitetsnivå som skall krävas.Artikel 18 Översyn Senast tre år efter det genomförandedatum som anges i artikel 19 skall kommissionen lägga fram en analys av följderna av bestämmelserna i detta direktiv för gemenskapens industri, i synnerhet för de industrisektorer som berörs mest, särskilt tillverkarna av sammansatta produkter och beståndsdelar, för konsumenterna, för konkurrensen och för den inre marknadens funktion. Senast ett år senare skall kommissionen, mot bakgrund av sitt samråd med de mest berörda parterna, lägga fram förslag till Europaparlamentet och rådet om sådana ändringar i detta direktiv som behövs för att fullfölja den inre marknaden med avseende på beståndsdelar i sammansatta produkter och alla andra ändringar den anser nödvändiga.Artikel 19 Genomförande 1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 28 oktober 2001.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 20 Ikraftträdande Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Artikel 21 Adressater Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Luxemburg den 13 oktober 1998.På Europaparlamentets vägnarJ. M. GIL ROBLESOrdförandePå rådets vägnarC. EINEMOrdförande(1) EGT C 345, 23.12.1993, s. 14 och EGT C 142, 14.5.1996, s. 7.(2) EGT C 388, 31.12.1994, s. 9 och EGT C 110, 2.5.1995, s. 12.(3) Europaparlamentets yttrande av den 12 oktober 1995 (EGT C 287, 30.10.1995, s. 157), rådets gemensamma ståndpunkt av den 17 juni 1997 (EGT C 237, 4.8.1997, s. 1), Europaparlamentets beslut av den 22 oktober 1997 (EGT C 339, 10.11.1997, s. 52). Europaparlamentets beslut av den 15 september 1998. Rådets beslut av den 24 september 1998.Uttalande från kommissionen Kommissionen delar Europaparlamentets engagemang i kampen mot förfalskning.Kommissionens avsikt är att före årets slut lägga fram en grönbok om piratkopiering och förfalskning på den inre marknaden.Kommissionen kommer att i denna grönbok inbegripa parlamentets idé om att skapa en förpliktelse för förfalskare att tillhandahålla information om sin olagliga verksamhet till innehavare för mönsterrätt.Uttalande från kommissionen till artikel 18 Omedelbart efter den dag då direktivet antas, och utan att bestämmelserna i artikel 18 åsidosätts, föreslår kommissionen att en samrådsprocess startas som omfattar tillverkare av sammansatta produkter och beståndsdelar av sådana produkter inom motorfordonssektorn. Målet med detta samråd skall vara att komma fram till en frivillig överenskommelse mellan de berörda parterna om mönsterskydd i de fall den produkt som innehåller mönstret eller på vilken mönstret används utgör en beståndsdel i en sammansatt produkt och det skyddade mönstret är beroende av den produktens utseende.Kommissionen kommer att samordna detta samråd och informera Europaparlamentet och rådet om hur det utvecklas. Kommissionen kommer att uppmana de hörda parterna att överväga en rad möjliga alternativ som en frivillig överenskommelse kan grunda sig på, bl.a. ett system för ersättning och ett system som syftar till en tidsbegränsning för mönsterskydd.


Avis juridique important

|

31993L0079

Kommissionens direktiv 93/79/EEG av den 21 september 1993 om ytterligare genomförandebestämmelser för listor över sorter av fruktplantsförökningsmaterial och fruktplantor som förs av leverantörer i enlighet med rådets direktiv 92/34/EEG

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 256 , 14/10/1993 s. 0025 - 0031 Finsk specialutgåva Område 3 Volym 53 s. 0017  Svensk specialutgåva Område 3 Volym 53 s. 0017

KOMMISSIONENS DIREKTIV 93/79/EEG av den 21 september 1993 om ytterligare genomförandebestämmelser för listor över sorter av fruktplantsförökningsmaterial och fruktplantor som förs av leverantörer i enlighet med rådets direktiv 92/34/EEGEUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 92/34/EEG av den 28 april 1992 om saluföring av fruktplantsförökningsmaterial och fruktplantor avsedda för fruktproduktion(1), ändrat genom kommissionens beslut 93/401/EEG(2), särskilt artikel 9.6 i detta, ochmed beaktande av följande:Det finns redan ett internationellt system för sortbeskrivning. Det internationella förbundet för skydd av nya växtsorter (UPOV) har utvecklat detta system.Det är önskvärt att grunda gemenskapens system på de erfarenheter man har fått på internationell nivå.Det bör ställas mindre stränga krav på de leverantörer vars verksamhet begränsar sig till utsläppande på marknaden av förökningsmaterial och fruktplantor.De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för förökningsmaterial och plantor av fruktsläkten och -arter.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Detta direktiv fastställer ytterligare genomförandebestämmelser för sådana listor över sorter av fruktplantsförökningsmaterial och fruktplantor som förs av leverantörer i enlighet med artikel 9.2 ii i direktiv 92/34/EEG.Artikel 2 1. Leverantörernas listor skall innehålla följande:i) Namnet på sorten och i förekommande fall allmänt kända synonymer till detta namn.ii) Uppgift om sortens skötsel och om det förökningssystem som används.iii) En beskrivning av sorten som minst tar upp karaktärer och utseende enligt bilagan.iv) I möjligaste mån uppgift om hur sorten skiljer sig från de andra sorter som liknar den mest.2. Punkt 1 ii och iv skall inte gälla leverantörer vars verksamhet begränsar sig till utsläppande på marknaden av förökningsmaterial och fruktplantor.Artikel 3 1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 30 juni 1994. De skall genast underrätta kommissionen om detta.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 4 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 21 september 1993.På kommissionens vägnarRené STEICHENLedamot av kommissionen(1) EGT nr L 157, 10.6.1992, s. 10.(2) EGT nr L 177, 21.7.1993, s. 28.BILAGA SORTERNAS KARAKTÄRER OCH UTSEENDE Citrus sp.Unga skott: spetsens anthocyaninfärgning (10-15 cm från spetsen)finns ejfinnsFrukt: bortre ändens formintryckttrubbigrundadnågot spetsigtydligt spetsigFrukt: ytans färggröngrön till gulgulgul till orangeorangeorange till rödrosarödpurpurFruktens mognadmycket tidigtidigmedelsenmycket senCorylus avellana L.Tidpunkt då bladen slår ut (när två blad har spruckit ut ur knoppen)mycket tidigmycket tidig till tidigtidigtidig till medelmedelmedel till sensensen till mycket senmycket senTidpunkt för hanblommornas blomningmycket tidigmycket tidig till tidigtidigtidig till medelmedelmedel till sensensen till mycket senmycket senTidpunkt för honblommornas blomningmycket tidigmycket tidig till tidigtidigtidig till medelmedelmedel till sensensen till mycket senmycket senSvepe: längden jämförd med fruktens längdkortsammalängreSvepe: fördjupningsvagmedelstarkSvepe: fördjupningens tandningsvagmedelstarkFrukt: storlekmycket litenlitenmedelstormycket storFrukt: formklotformigkonformigäggformigkort cylinderformiglång cylinderformigMognadmycket tidigmycket tidig till tidigtidigtidig till medelmedelmedel till sensensen till mycket senmycket senFrukt: kärnans procentandel (vikt)mycket låglågmedelhögmycket högCydonia Mill.Planta: habitusuppresthalvt upprestutbreddBlad: formellipsformigtomvänt äggformigtäggformigtrundatFrukt: formklotformigäggformigpäronformiginsvängdoregelbundenavlångFragraria x. Ananassa duch.Blomställning: plats i förhållande till bladverketunderpå samma nivåovanförFrukt: storlekmycket litenlitenmedelstormycket storFrukt: formnjurformigavplattadrundkonformigbi-konformignästan cylinderformigkilformigäggformighjärtformigFrukt: färgvitgulljust orangeorangeorangerödrödpurpurmörkt purpurMognad: (när 50 % av plantorna har mogna frukter)mycket tidigtidigmedelsenmycket senVäxtsätt:icke remonterandedelvis remonterandehelt remonterandeJuglans regia L.Tidpunkt då bladen slår utmycket tidigmycket tidig till tidigtidigtidig till medelmedelmedel till sensensen till mycket senmycket senTräd: honblommornas blomställningenkelsammansattTräd: förgrening hos honblommornas grenaroregelbundenregelbundenMognadtidigtidig till medelmedelmedel till sensenMalus Mill.Träd: växtkraftsvagmedelstarkFrukt: formklotformigkoniskt klotformigkort koniskt klotformigplattplatt klotformig (avlång)konformiglång konformigavtrubbat konformigellipsformigkoniskt ellipsformig (äggformig)avlångkoniskt avlånginsvängt avlångFrukt: skalets övre färgorangerödpurpurbrunaktigBlomningens början (när 10 % av blommorna har slagit ut)mycket tidigtidigmedelsenmycket senSorter av grundstammarTräd: växtkraft (i förökningsbädd)svagmedelstarkTräd: antal grundskott (i förökningsbädd)väldigt fåfåmedelmångaväldigt mångaOlea europe L.Frukt: formlångsträcktellipsformigklotformigFrukt: spetsfinns ejfinnsFrukt: basens formrundadavtrubbadintrycktFrukt: skaftgropens viddsmalmedelbredPrunud amygdalus Batsch.Blomningens börjanmycket tidigmycket tidig till tidigtidigtidig till medelmedelmedel till sensensen till mycket senmycket senBlomma: kronbladens färgvitrosavitrosamörkrosaMognadmycket tidigtidigmedelsenmycket senTorr frukt: toppens formplattrundadspetsigKärna: formsmalt ellipsformigellipsformigbrett ellipsformigmycket brett ellipsformigPrunus armeniaca L.Fruktens storleklitenmedelstorFrukt: skaftgropens djupgrundmedeldjupFrukt: skalets grundfärgvitkrämfärgad till gulljusorangeorangemörkorangeFrukt: köttets färgvitkrämfärgadljusorangeorangemörkorangeBlomningens början (när trädet har ett antal helt utslagna blommor)tidigmedelsenMognadmycket tidigtidigmedelsenmycket senPrunus avium L.Prunus cerasus L.Blomningmycket tidigtidigmedelsenmycket senFrukt: storlekmycket litenlitenmedelstormycket storFrukt: skalets färggulorangerödhögröd på en blekgul grundfärghögrödmahognysvartFrukt: mognadmycket tidigtidigmedelsenmycket senPrunus domestica L.Frukt: storlek (på fysiskt mogna frukter)mycket litenlitenmedelstormycket storFrukt: form i profil (på fysiskt mogna frukter)tillplattat rundadrundadavlånglångsträcktFrukt: skalets grundfärg (även beläggningen, på fysiskt mogna frukter)vitaktig (genomskinlig)gröngulaktigt gröngulorangegulrödpurpurlilablåFrukt: köttets färg (på fysiskt mogna frukter)vitaktiggulgulaktigt gröngrönorangerödKärna: vidhäftning vid köttet (på fysiskt mogna frukter)icke-vidhäftandedelvis vidhäftandevidhäftandeKärna: storlek i förhållande till frukten (på fysiskt mogna frukter)litenmedelstorMognadmycket tidigtidigmedelsenmycket senPrunus persica (L.) Batsch.Träd: typnormalsporrtypBlomskott: anthocyaninfärgningfinns ejfinnsBlomningens börjanmycket tidigtidigmedelsenmycket senBlomma: formrosformadklockformadKronblad: storlekmycket småsmåmedelstoramycket storaBladskaft: honungsgömmefinns ejfinnsBladskaft: form på honungsgömmerundnjurformigFrukt: fjunighetfinns ejfinnsFrukt: köttets grundfärgvitgul till orangegulrödKärna: vidhäftning vid köttetej vidhäftandevidhäftandeMognadmycket tidigtidigmedelsenmycket senPrunus salicina L.Frukt: storlekmycket litenlitenmedelstormycket storFrukt: skalets grundfärgvitaktig (genomskinlig)gröngulaktigt gröngulorange till gulrödpurpurlilablåmörkblåFrukt: köttets färgvitaktiggulgulaktig till gröngrönorangerödBlomningmycket tidigtidigmedelsenmycket senMognadmycket tidigtidigmedelsenmycket senPyrus communis L.Blomning (när blomman är helt utslagen)mycket tidigtidigmedelsenmycket senFrukt: storlekmycket litenlitenmedelstormycket storFrukt: form i profil (längsgående snitt)konkavrakkonvexFrukt: längd i förhållande till största diametermycket kortkortmedellångsträcktmycket långsträcktFrukt: skalets grundfärg (vid mognad)gröngulgröngulrödFrukt: skaftets längdkortmedellångtMognad för plockningmycket tidigtidigmedelsenmycket senRibes silvestre Mert et Koch,Ribes niveum Lindl. (röda och vita vinbär),Fruktens mognadmycket tidigtidigmedelsenmycket senBärklase: längd, skaftet inräknatmycket kortkortmedellångmycket långBär: storlekmycket litenlitenmedelstormycket storBär: färgvitvitaktigt gulrosarödRibes uva-crispa L. (krusbär)Planta: formavlångklotformigtvärgående ellipsformigFrukt: storlekmycket litenlitenmedelstormycket storFrukt: formklotformigellipsformigpäronformigFrukt: färggulgulgröngrön med vit skiftninggrönrödFruktens mognadmycket tidigtidigmedelsenmycket senRibes nigrum L. (svart vinbär)Planta: förhållande höjd/breddlågmedelhögFrukt: storlekmycket litenlitenmedelstormycket storFruktens mognadmycket tidigtidigmedelsenmycket senRubus subgenus Eubatus Sect. Moriferi och Ursini (björnbär) och hybriderPlanta: habitusupprestupprest till halvt uppresthalvt uppresthalvt upprest till klängandeklängandeVilande skott: taggarfinns ejfinnsFrukt: storlekmycket litenlitenmedelstormycket storTidpunkt för mognadens börjanmycket tidigtidigmedelsenmycket senRubus idaeus L. (hallon)Planta: antal unga skottväldigt fåfåmedelmångaväldigt mångaEndast sorter som bär mest frukt på föregående års skott på sommarenVilande skott: färggråaktigt brungråaktigt brun till brunbrunbrun till purpurbrunpurpurbrunFrukt: färggulblekrödmellanrödmörkrödorangepurpursvartFrukt: storlekmycket litenlitenmedelstormycket storFrukt: förhållande längd/breddlika lång som bredlängre än bredmycket längre än bredFrukt huvudsakligenpå föregående års skott på sommarenpå innevarande års skott på höstenMognad på föregånde års skottmycket tidigtidigmedelsenmycket sen


Avis juridique important

|

32002L0029

Kommissionens direktiv 2002/29/EG av den 19 mars 2002 om ändring av direktiv 2001/32/EG när det gäller vissa skyddade zoner som utsätts för särskilda växtskyddsrisker inom gemenskapen

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 077 , 20/03/2002 s. 0026 - 0028

Kommissionens direktiv 2002/29/EGav den 19 mars 2002om ändring av direktiv 2001/32/EG när det gäller vissa skyddade zoner som utsätts för särskilda växtskyddsrisker inom gemenskapenEUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen(1), senast ändrat genom kommissionens direktiv 2001/33/EG(2), särskilt artikel 2.1 h första stycket i detta,med beaktande av kommissionens direktiv 2001/32/EG av den 8 maj 2001 om erkännande av skyddade zoner som utsätts för särskilda växtskyddsrisker inom gemenskapen och om upphävande av direktiv 92/76/EEG(3), särskilt artikel 2 i detta, ochav följande skäl:(1) Enligt direktiv 2001/32/EG har Irland, Italien (Emilia-Romagna: provinserna Forlí-Cesena, Parma, Piacenza och Rimini, Lombardiet, Trentino-Alto Adige: den autonoma provinsen Bolzano, Venetien) och Österrike (Burgenland, Kärnten, Niederösterreich, Osttirol, Steiermark, Wien) provisoriskt erkänts som skyddade zoner när det gäller Erwinia amylovora (Burr.) Wins. et al. fram till och med den 31 mars 2002.(2) Enligt direktiv 2001/32/EG har Förenade kungariket provisoriskt erkänts som skyddad zon för beet necrotic yellow vein virus fram till och med den 31 mars 2002.(3) Av de uppgifter som Österrike, Irland och Italien lämnat in framgår det att det provisoriska erkännandet av dessa länder som skyddade zoner när det gäller Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. som en undantagsåtgärd bör fortsätta att gälla ytterligare en period så att de ansvariga officiella organen i dessa länder kan få fullständig information om utbredningen av Erwinia amylovora (Burr.). Winsl. et al. samt fullfölja insatserna för att utrota denna skadegörare i de berörda områdena.(4) Av de uppgifter som Italien lämnat in framgår det att området Apulien inte längre bör få behålla sin status som skyddad zon beträffande Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. utan i stället bör omfattas av ett provisoriskt erkännande som skyddad zon i fråga om Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. under en begränsad period som löper ut den 31 mars 2003, så att de ansvariga officiella organen kan få fullständig information om utbredningen av Erwinia amylovora (Burr.). Winsl. et al. samt fullfölja insatserna för att utrota denna skadegörare i den skyddade zonen.(5) Av de uppgifter som Italien lämnat in framgår det att delar av provinsen Veneto inte längre bör få behålla sin status som skyddad zon beträffande Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. eftersom denna skadegörare förefaller vara allmänt utbredd i dessa zoner, medan det det provisoriska erkännandet av andra områden som skyddade zoner i fråga om Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. som en undantagsåtgärd bör fortsätta att gälla under ytterligare en begränsad period.(6) Av de uppgifter som Förenade kungariket lämnat när det gäller förekomsten av beet necrotic yellow vein virus framgår det att det inte längre är lämpligt att låta hela Förenade kungariket få behålla sin status som skyddad zon fråga om beet necrotic yellow vein virus, utan att denna skall begränsas till enbart Nordirland.(7) Genom direktiv 2001/32/EG fick Sverige permanent status som skyddad zon i fråga om beet necrotic yellow vein virus. Av de uppgifter som lämnats av Sverige rörande förekomst av beet necrotic yellow vein virus framgår det att Sverige nu bör omfattas av ett provisoriskt erkännande som skyddad zon i fråga om beet necrotic yellow vein virus under en begränsad period som löper ut den 31 mars 2003, så att de ansvariga officiella organen kan få fullständig information om utbredningen av beet necrotic yellow vein virus samt fullfölja sina insatser för att utrota denna skadegörare.(8) Definitionen av de växter för vilka skyddade zoner upprättats bör ändras i fråga om Citrus tristeza.(9) Av uppgifter från Förenade kungariket som grundar sig på nyligen genomförda undersökningar framgår det att den skyddade zonen vad gäller Dendroctonus micans Kugelan i Förenade kungariket bör ändras.(10) Av uppgifter från Frankrike som grundar sig på nyligen genomförda undersökningar framgår det att den skyddade zonen vad gäller Matsucoccus feytaudi Duc. i Frankrike bör ändras.(11) Direktiv 2001/32/EG bör därför ändras i enlighet med detta.(12) De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för växtskydd.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Direktiv 2001/32/EG ändras på följande sätt:1. Artikel 1 skall ändras på följande sätt:a) Andra stycket skall ersättas med följande: "De zoner som anges i punkt b.2 och som gäller Irland, Italien (Apulien; Emilia-Romagna: provinserna Forlí-Cesena, Parma, Piacenza och Rimini, Lombardiet; Trentino-Alto Adige: den autonoma provinsen Bolzano; Venetien: förutom, i provinsen Rovigo, kommunerna Rovigo, Polesella, Villamarzana, Fratta Polesine, San Bellino, Badia Polesine, Trecenta, Ceneselli, Pontecchio Polesine, Arquà Polesine, Costa di Rovigo, Occhiobello, Lendinara, Canda, Ficarolo, Guarda Veneta, Frassinelle Polesine, Villanova del Ghebbo, Fiesso Umbertiano, Castelguglielmo, Bagnolo di Po, Giacciano con Baruchella, Bosaro, Canaro, Lusia, Pincara, Stienta, Gaiba, Salara, och i provinsen Padua kommunerna Castelbaldo, Barbona, Piacenza d'Adige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani, Masi, och i provinsen Verona kommunerna Palù, Roverchiara, Legnago [den del av kommunen som ligger nordost om vägen Transpolesana], Castagnaro, Ronco all'Adige, Villa Bartolomea, Oppeano, Terrazzo, Isola Rizza, Angiari) och Österrike (Burgenland, Kärnten, Niederösterreich, Tyrolen [administrativa distriktet Lienz], Steiermark, Wien), erkänns fram till den 31 mars 2003.".b) Tredje stycket skall ersättas med "Den zon som anges i punkt d.1 och som gäller Sverige erkänns fram till 31 mars 2003."2. Bilagan skall ändras i enlighet med bilagan till detta direktiv.Artikel 2Medlemsstaterna skall anta och senast den 31 mars 2002 offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast underrätta kommissionen om detta.De skall börja tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 april 2002.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.Artikel 3Detta direktiv träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Artikel 4Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 19 mars 2002.På kommissionens vägnarDavid ByrneLedamot av kommissionen(1) EGT L 169, 10.7.2000, s. 1.(2) EGT L 127, 9.5.2001, s. 42.(3) EGT L 127, 9.5.2001, s. 38.BILAGA1. Den högra kolumnen under rubrik a.4 skall ersättas med följande: >Plats för tabell>.2. Under rubrik a skall punkt 14 utgå.3. Den högra kolumen under rubrik b.2 skall ersättas med följande: >Plats för tabell>.4. I den högra kolumnen under rubrik d.1 skall "Förenade kungariket" ersättas med "Förenade kungariket (Nordirland)."5. I den vänstra kolumnen under rubrik d.3 skall "som angriper frukt av Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., samt deras hybrider, med blad och fruktskaft" utgå.


title: Rådets direktiv 2013/61/EU av den 17 december 2013 om ändring av direktiven 2006/112/EG och 2008/118/EG vad beträffar de franska yttersta randområdena, särskilt Mayotte

text:
               28.12.2013

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 353/5

      RÅDETS DIREKTIV 2013/61/EU
   av den 17 december 2013
   om ändring av direktiven 2006/112/EG och 2008/118/EG vad beträffar de franska yttersta randområdena, särskilt Mayotte
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 113,
   med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
   efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
   med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1),
   med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),
   i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och
   av följande skäl:

               (1)

               Genom Europeiska rådets beslut 2012/419/EU (3) beslutade Europeiska rådet att Mayotte från och med den 1 januari 2014 ska ha ställning som ett av unionens yttersta randområden i den mening som avses i artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) i stället för som ett av de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT) i den mening som avses i artikel 355.2 i EUF-fördraget. Unionens skattebestämmelser kommer att vara tillämpliga på Mayotte efter denna ändring av Mayottes ställning.

               (2)

               Vad beträffar mervärdesskatt och punktskatter befinner sig Mayotte i en situation som är jämförbar med den som de övriga franska yttersta randområdena (Guadeloupe, Franska Guyana, Martinique, Réunion och Saint-Martin), som är undantagna från det territoriella tillämpningsområdet för rådets direktiv 2006/112/EG (4) och för rådets direktiv 2008/118/EG (5), befinner sig i och bör därför undantas från det territoriella tillämpningsområdet för dessa direktiv från och med det datum då dess ställning ändras enligt EUF-fördraget. De relevanta bestämmelserna i direktiv 2006/112/EG och direktiv 2008/118/EG bör följaktligen anpassas, och deras tillämpning i fråga om de franska utomeuropeiska territorierna bör förtydligas.

               (3)

               För att klargöra att Mayotte och de andra franska yttersta randområdena är undantagna från tillämpningsområdena för direktiven 2006/112/EG och 2008/118/EG oberoende av eventuella ändringar av deras ställning enligt fransk lagstiftning bör det i dessa direktiv hänvisas till artiklarna 349 och 355.1 i EUF-fördraget med avseende på dessa områden.

               (4)

               Direktiven 2006/112/EG och 2008/118/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Artikel 6.1 c i direktiv 2006/112/EG ska ersättas med följande:

               ”c)

               De franska territorier som avses i artiklarna 349 och 355.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.”

         Artikel 2
   Artikel 5 i direktiv 2008/118/EG ska ändras på följande sätt:

               1)

               Punkt 2 b ska ersättas med följande:

                           ”b)

                           De franska territorier som avses i artiklarna 349 och 355.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.”

               2)

               Punkt 5 ska ersättas med följande:
               “Frankrike får tillkännage att detta direktiv och de direktiv som avses i artikel 1 ska tillämpas på de territorier som avses i punkt 2 b, med förbehåll för åtgärder för att kompensera för dessa territoriers extremt avlägsna läge, med avseende på alla eller vissa av de punktskattepliktiga varor som avses i artikel 1, från och med första dagen i andra månaden efter tillkännagivandet.”

         Artikel 3
   1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv med verkan från och med den 1 januari 2014. De ska till kommissionen före den 1 januari 2015 överlämna texten till dessa bestämmelser.
   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.
   2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
   Artikel 4
   Detta direktiv träder i kraft den 1 januari 2014.
   Artikel 5
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Bryssel den 17 december 2013.

            På rådets vägnar

         L. LINKEVIČIUS

            Ordförande

      (1)  Yttrande av den 12 december 2013 (ännu ej offentliggjort i EUT).

      (2)  Yttrande av den 16 oktober 2013 (ännu ej offentliggjort i EUT).

      (3)  Europeiska rådets beslut 2012/419/EU av den 11 juli 2012 om ändring av Mayottes ställning i förhållande till Europeiska unionen (EUT L 204, 31.7.2012, s. 131).

      (4)  Rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 347, 11.12.2006, s. 1).

      (5)  Rådets direktiv 2008/118/EG av den 16 december 2008 om allmänna regler för punktskatt och om upphävande av direktiv 92/12/EEG (EUT L 9, 14.1.2009, s. 12).