title: Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/105/EG av den 16 september 2009 om enkla tryckkärl (Text av betydelse för EES)

text:
               8.10.2009

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 264/12

      EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2009/105/EG
   av den 16 september 2009
   om enkla tryckkärl
   (kodifierad version)
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,
   med beaktande av kommissionens förslag,
   med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
   i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och
   av följande skäl:

               (1)

               Rådets direktiv 87/404/EEG av den 25 juni 1987 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning i fråga om enkla tryckkärl (3) har ändrats flera gånger på väsentliga punkter (4). För att skapa klarhet och överskådlighet bör det direktivet kodifieras.

               (2)

               Medlemsstaterna ansvarar inom sina respektive territorier för att personer, sällskapsdjur och egendom skyddas mot de risker som kan uppstå om enkla tryckkärl läcker eller brister.

               (3)

               Medlemsstaterna har bindande bestämmelser som särskilt bestämmer säkerhetsnivån i fråga om enkla tryckkärl genom reglering av utförande och funktionsegenskaper, installations- och användningsvillkor samt genom reglering av kontrollförfaranden före och efter det att kärlen förs ut på marknaden. Dessa bindande bestämmelser innebär visserligen inte nödvändigtvis att säkerhetsnivån skiljer sig från den ena medlemsstaten till den andra, men hindrar ändå handeln inom gemenskapen på grund av att de är olika utformade.

               (4)

               Därför bör detta direktiv endast innehålla obligatoriska och väsentliga krav. För att lättare kunna påvisa överensstämmelse med dessa väsentliga krav måste det finnas harmoniserade standarder på gemenskapsnivå framför allt vad gäller enkla tryckkärls utförande, funktion och installation, så att produkter som uppfyller standardernas krav kan förväntas motsvara de väsentliga säkerhetskraven. Dessa på gemenskapsnivå harmoniserade standarder utarbetas av privata organ och bör behålla sin icke-bindande karaktär. För detta ändamål är Europeiska organisationen för standardisering (CEN), Europeiska organisationen för standardisering inom elområdet (Cenelec) och Europeiska institutet för telestandarder (Etsi) erkända som behöriga organ med ansvar för att anta harmoniserade standarder enligt de allmänna riktlinjerna för samarbete (5) mellan kommissionen, Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) och dessa tre organ, vilka undertecknades den 28 mars 2003.

               (5)

               Rådet har antagit en rad direktiv avsedda att undanröja tekniska handelshinder i enlighet med de principer som fastställs i dess resolution av den 7 maj 1985 om en ny metod för teknisk harmonisering och standarder (6). Vart och ett av dessa direktiv innehåller bestämmelser om anbringande av CE-märkning. I sitt meddelande av den 15 juni 1989 om en helhetssyn på certifiering och provning (7) föreslog kommissionen att gemensamma regler införs om en CE-märkning med enhetlig utformning. I sin resolution av den 21 december 1989 om en helhetssyn på bedömning av överensstämmelse (8) godkände rådet som vägledande princip att en sådan sammanhängande metod antas för användandet av CE-märkning. De två grundläggande elementen i den nya metod som bör tillämpas är därför de väsentliga kraven och förfarandena vid bedömning av överensstämmelse.

               (6)

               För att användare och tredje man ska garanteras ett effektivt skydd, är det nödvändigt att kontrollera att tillämpliga tekniska föreskrifter efterlevs. För närvarande skiljer sig kontrollmetoderna från varandra från det ena medlemslandet till det andra. För att undvika upprepade kontroller, som i själva verket utgör hinder för den fria rörligheten för tryckkärl, bör åtgärder vidtas för att de kontroller som äger rum i olika medlemsstater ska erkännas ömsesidigt. För att underlätta detta ömsesidiga erkännande av kontrollmetoder, bör i synnerhet gemenskapskontrollmetoder föreskrivas och kriterier för utseende av de organ som ska ansvara för provning, övervakning och verifikation.

               (7)

               En CE-märkning på ett enkelt tryckkärl bör utgöra en presumtion för att kärlet uppfyller bestämmelserna i detta direktiv, vilket bör medföra att redan genomförda kontroller inte behöver upprepas vid import och idrifttagande av kärlet. Eftersom det ändå inte kan uteslutas att enkla tryckkärl kan utgöra en säkerhetsrisk, bör åtgärder vidtas för att minska denna risk.

               (8)

               Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller de tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning av de direktiv som anges i bilaga IV del B.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   KAPITEL I

      TILLÄMPNINGSOMRÅDE, DEFINITIONER, UTSLÄPPANDE PÅ MARKNADEN OCH FRI RÖRLIGHET

   Artikel 1
   1.   Detta direktiv gäller serietillverkade enkla tryckkärl.
   2.   Följande kärl omfattas ej av detta direktiv:

               a)

               Kärl, som är särskilt avsedda för användning inom kärntekniken och där eventuella haverier kan medföra utsläpp av radioaktiva ämnen.

               b)

               Kärl, som är särskilt avsedda för installation i eller för framdrivning av fartyg eller flygplan.

               c)

               Eldsläckare.

         3.   I detta direktiv avses med

               a)

                  enkla tryckkärl (kärl): varje svetsat tryckkärl som utsätts för ett relativt inre övertryck överstigande 0,5 bar och som är avsett för förvaring av luft eller kväve, men som inte är avsett att värmas med direkt låga.
               Kärlets tryckbärande delar och andra delar som bär last förorsakad av det inre trycket ska vara tillverkade antingen av olegerat kvalitetsstål eller av olegerat aluminium eller av icke-utskiljningshärdbara aluminiumlegeringar.
               Kärlet ska bestå av

                           i)

                           antingen en cylindrisk del med runt tvärsnitt, som är tillsluten med konvexa eller plana gavlar, som roterar runt samma axel som den cylindriska delen,

                           ii)

                           eller två konvexa gavlar som roterar runt samma axel.

                     Kärlets maximala arbetstryck får inte överstiga 30 bar och produkten av detta tryck och kärlets volym (PS × V) får inte överstiga 10 000 bar/liter.
               Kärlets lägsta arbetstemperatur får inte underskrida – 50 °C, vidare får den maximala arbetstemperaturen för kärl av stål inte överstiga 300 °C och för kärl av aluminium eller aluminiumlegering inte överstiga 100 °C.

               b)

                  harmoniserade standarder: en teknisk specifikation (europeisk standard eller harmoniseringsdokument), som antagits av Europeiska organisationen för standardisering (CEN), Europeiska organisationen för standardisering inom elområdet (Cenelec) eller Europeiska institutet för telestandarder (Etsi), eller av två av dessa organ, eller alla tre, på uppdrag av kommissionen i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter (9) och de allmänna riktlinjerna för samarbete mellan kommissionen, Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) och dessa tre organ, som undertecknades den 28 mars 2003.

         Artikel 2
   1.   Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att kärl kan släppas ut på marknaden eller tas i drift endast under förutsättning att de inte innebär en säkerhetsrisk för personer, sällskapsdjur och egendom, om de installeras och sköts på rätt sätt och används för avsett ändamål.
   2.   Bestämmelserna i detta direktiv ska inte påverka medlemsstaternas rätt att – med iakttagande av fördraget – fastställa krav som de anser nödvändiga för att tillförsäkra berörd personal erforderligt skydd vid användning av kärlen, förutsatt att detta inte medför att kärlen ändras i strid med bestämmelserna i detta direktiv.
   Artikel 3
   1.   Ett kärl vars produkt av PS × V uppgår till mer än 50 bar/liter ska uppfylla de väsentliga säkerhetskraven enligt bilaga I.
   2.   Ett kärl vars produkt PS × V inte överstiger 50 bar/liter, ska vara tillverkat enligt en medlemsstats allmänt vedertagna tekniska föreskrifter och vara försett med märkning enligt bilaga II punkt 1, med undantag för CE-märkning enligt artikel 16.
   Artikel 4
   Medlemsstaterna får inte inom sina respektive territorier hindra att kärl som uppfyller kraven i detta direktiv släpps ut på marknaden eller tas i bruk.
   Artikel 5
   1.   Medlemsstaterna ska utgå från att kärl som är försedda med CE-märkning uppfyller alla bestämmelser i detta direktiv.
   Medlemsstaterna ska utgå från att de väsentliga säkerhetskraven enligt bilaga I är uppfyllda för kärl som överensstämmer med de nationella standarder som införlivar de harmoniserade standarder vilkas referensnummer offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Medlemsstaterna ska offentliggöra sådana nationella standarders referensnummer.
   2.   I fråga om kärl för vilka det inte finns några sådana standarder som avses i punkt 1 andra stycket eller för vilka tillverkaren inte har tillämpat eller bara delvis har tillämpat dessa standarder ska medlemsstaten utgå ifrån att kärlen uppfyller de väsentliga säkerhetskraven enligt bilaga I, om EG-typkontrollintyg utfärdats och kärlen försetts med CE-märkning som intygar att kärlen överensstämmer med den godkända modellen.
   3.   Om kärlen omfattas av andra direktiv som rör andra aspekter och som också föreskriver CE-märkning, ska denna märkning ange att kärlen i fråga även antas uppfylla bestämmelserna i dessa andra direktiv.
   Om ett eller flera av dessa direktiv tillåter tillverkaren att under en övergångsperiod välja vilka bestämmelser som ska tillämpas, ska CE-märkningen emellertid endast ange att kärlen överensstämmer med de direktiv som tillverkaren tillämpar. I sådana fall måste uppgifter om de direktiv som tillämpas, så som dessa offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, ges i de dokument, meddelanden eller instruktioner som krävs enligt direktiven och som medföljer de berörda kärlen.
   Artikel 6
   Om en medlemsstat eller kommissionen anser att harmoniserade standarder som avses i artikel 5.1 inte till fullo uppfyller de väsentliga säkerhetskraven enligt bilaga I, ska medlemsstaten eller kommissionen hänvända sig med ärendet till den ständiga kommitté som inrättats enligt artikel 5 i direktiv 98/34/EG (nedan kallad kommittén) och ange sina skäl därtill.
   Kommittén ska avge sitt yttrande utan dröjsmål.
   Med ledning av kommitténs yttrande ska kommissionen meddela medlemsstaterna om det är nödvändigt att stryka de aktuella standarderna ur de publikationer som avses i artikel 5.1 andra stycket.
   Artikel 7
   1.   Om en medlemsstat finner att kärl som är märkta med CE-märkning och som används för avsett ändamål utgör en säkerhetsrisk för personer, sällskapsdjur eller egendom, ska medlemsstaten vidta alla erforderliga åtgärder för att ta dessa produkter från marknaden samt förbjuda eller förhindra att de släpps ut på marknaden.
   Medlemsstaten ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om varje sådan åtgärd och ange skälen till sitt beslut, varvid det särskilt ska anges om den bristande överensstämmelsen beror på något av följande:

               a)

               De väsentliga säkerhetskraven enligt bilaga I är inte uppfyllda på grund av att kärlet inte motsvarar de harmoniserade standarder som avses i artikel 5.1.

               b)

               Felaktig tillämpning av de harmoniserade standarder som avses i artikel 5.1.

               c)

               Brister hos de harmoniserade standarder som avses i artikel 5.1.

         2.   Kommissionen ska snarast möjligt samråda med berörda parter. Om kommissionen därefter finner att en åtgärd som vidtagits enligt punkt 1 är motiverad, ska den utan dröjsmål informera den medlemsstat som tagit initiativet samt övriga medlemsstater.
   Om beslutet enligt punkt 1 motiveras av brister i standarderna, och om den medlemsstat som vidtagit åtgärderna har för avsikt att vidhålla dem, ska kommissionen efter att ha hört berörda parter senast inom två månader hänvisa ärendet till kommittén och tillämpa förfarandet enligt artikel 6.
   3.   Om ett kärl som inte uppfyller kraven är försett med CE-märkning, ska den behöriga medlemsstaten vidta lämpliga åtgärder mot den som har försett kärlet med CE-märkning samt underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om detta.
   4.   Kommissionen ska säkerställa att medlemsstaterna hålls underrättade om utvecklingen och resultatet av det förfarande som anges i punkterna 1, 2 och 3.
   KAPITEL II

      INTYG

      AVSNITT 1

         Intygsförfarande

   Artikel 8
   1.   Innan ett kärl vars produkt av PS × V överskrider 50 bar/liter tillverkas, ska tillverkaren eller den som representerar honom inom gemenskapen, om kärlet tillverkas i enlighet med de harmoniserade standarder som avses i artikel 5.1, antingen

               a)

               informera ett sådant godkänt kontrollorgan som avses i artikel 9, vilket efter granskning av konstruktions- och tillverkningsunderlagen enligt bilaga II punkt 3 ska utfärda ett granskningsintyg om att konstruktions- och tillverkningsunderlagen är tillfredsställande, eller

               b)

               ställa en kärlprototyp till förfogande för EG-typkontroll enligt artikel 10.

         2.   Innan ett kärl, vars produkt av PS × V överskrider 50 bar/liter, tillverkas, ska tillverkaren eller den som representerar honom inom gemenskapen, om kärlet inte eller endast delvis tillverkas i enlighet med de harmoniserade standarder som avses i artikel 5.1, ställa en kärlprototyp till förfogande för EG-typkontroll enligt artikel 10.
   3.   Ett kärl som är tillverkat i enlighet med de harmoniserade standarder som avses i artikel 5.1 eller i överensstämmelse med den godkända prototypen ska, innan det släpps ut på marknaden, underkastas följande kontroller:

               a)

               Om produkten av PS × V överstiger 3 000 bar/l, ska kärlet genomgå EG-verifikation enligt artikel 11.

               b)

               Om produkten av PS × V inte överstiger 3 000 bar/l, men överstiger 50 bar/l, kan tillverkaren välja antingen

                           i)

                           EG-försäkran om överensstämmelse enligt artikel 12, eller

                           ii)

                           EG-verifikation enligt artikel 11.

         4.   Underlag och skriftväxling i samband med intygsförfaranden enligt punkterna 1, 2 och 3 ska vara avfattade på ett språk som är officiellt språk i den medlemsstat där det godkända kontrollorganet är etablerat eller på ett annat språk som kontrollorganet godtar.
   Artikel 9
   1.   Medlemsstaterna ska anmäla till kommissionen och övriga medlemsstater vilka godkända kontrollorgan de har utsett för att genomföra förfarandena enligt artikel 8.1, 8.2 och 8.3 samt vilka specifika uppgifter dessa organ har ålagts att utföra och vilka identifikationsnummer kommissionen på förhand har tilldelat dem.
   Kommissionen ska i Europeiska unionens officiella tidning offentliggöra en förteckning över de anmälda organen med identifikationsnummer och de uppgifter för vilka de har anmälts. Kommissionen ska ansvara för att denna lista hålls aktuell.
   2.   Medlemsstaterna ska utgå från de minimikrav som anges i bilaga III vid godkännande av de kontrollorgan som avses i punkt 1.
   3.   En medlemsstat som har godkänt ett kontrollorgan ska återkalla godkännandet om den konstaterar att kontrollorganet inte längre uppfyller minimikraven enligt bilaga III.
   Medlemsstaten ska utan dröjsmål underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om denna åtgärd.

      AVSNITT 2

         EG-typkontroll

   Artikel 10
   1.   EG-typkontroll är det förfarande genom vilket ett godkänt kontrollorgan fastställer och intygar att en kärlprototyp uppfyller tillämpliga bestämmelser i detta direktiv.
   2.   Ansökan om EG-typkontroll ska av tillverkaren eller den som representerar honom inom gemenskapen ges in till ett godkänt kontrollorgan för en viss tryckkärlsmodell eller för en tryckkärlsmodell som är representativ för en grupp av tryckkärl. Representanten ska ha sitt säte inom gemenskapen.
   Ansökan ska innehålla följande uppgifter:

               a)

               Tillverkarens eller representantens namn och adress samt tryckkärlets tillverkningsort.

               b)

               Konstruktions- och tillverkningsunderlag enligt bilaga II punkt 3.

         Tillsammans med ansökan ska ett för den planerade produktionen representativt tryckkärl insändas.
   3.   Det godkända kontrollorganet ska utföra EG-typkontroll på det sätt som anges i andra och tredje styckena.
   Kontrollorganet ska granska konstruktions- och tillverkningsunderlagen och besiktiga det tryckkärl som sänts in.
   Vid besiktning av kärlet ska kontrollorganet

               a)

               kontrollera dels om kärlet har tillverkats i överensstämmelse med konstruktions- och tillverkningsunderlagen, dels om det på ett betryggande sätt kan användas under de driftförhållanden det är avsett för,

               b)

               genomföra lämpliga kontroller och provningar för att fastställa om kärlet uppfyller de väsentliga krav som är tillämpliga.

         4.   Om kärlprototypen uppfyller tillämpliga krav, ska det godkända kontrollorganet utfärda ett EG-typkontrollintyg, som tillställs sökanden. I detta typkontrollintyg ska kontrollresultaten redovisas och för intyget eventuellt uppställda villkor anges, vidare ska bifogas de beskrivningar och ritningar som behövs för identifikation av den godkända prototypen.
   Kommissionen, övriga godkända kontrollorgan samt övriga medlemsstater kan erhålla ett exemplar av typkontrollintyget och på motiverad begäran en kopia av konstruktions- och tillverkningsunderlagen och protokollen över de kontroller och provningar som genomförts.
   5.   Ett godkänt kontrollorgan som avslår en ansökan om EG-typkontrollintyg ska meddela detta till övriga godkända kontrollorgan.
   Ett godkänt kontrollorgan som återkallar ett EG-typkontrollintyg ska underrätta den medlemsstat som har godkänt organet. Medlemsstaten ska underrätta övriga medlemsstater och kommissionen om åtgärden och ange skälen till beslutet.

      AVSNITT 3

         EG-verifikation

   Artikel 11
   1.   EG-verifikation är det förfarande genom vilket tillverkaren eller den som representerar honom inom gemenskapen säkerställer och försäkrar att kärlen som har kontrollerats i enlighet med punkt 3 överensstämmer med typen enligt beskrivningen i EG-typintyget eller med de konstruktions- och tillverkningsunderlag som anges i punkt 3 i bilaga II och för vilka ett granskningsintyg har utfärdats om att de är tillfredsställande.
   2.   Tillverkaren ska vidta alla de åtgärder som behövs för att det i tillverkningsprocessen ska säkerställas att kärlen överensstämmer med typen enligt beskrivningen i EG-typintyget eller med de konstruktions- och tillverkningsunderlag som anges i punkt 3 i bilaga II. Tillverkaren eller den som representerar honom inom gemenskapen ska anbringa CE-märkningen på varje kärl samt upprätta en försäkran om överensstämmelse.
   3.   Det godkända kontrollorganet ska utföra vederbörliga undersökningar och prov för att kontrollera att kärlen överensstämmer med kraven i detta direktiv genom att undersöka och prova kärlen i enlighet med bestämmelserna i andra till tionde styckena.
   Tillverkaren ska visa upp sina produkter i enhetligt sammansatta partier och ska vidta alla de åtgärder som behövs för att enhetligheten hos varje tillverkat parti ska säkerställas i tillverkningsprocessen.
   Dessa partier ska åtföljas av ett EG-typintyg enligt artikel 10 eller, om kärlen inte tillverkas i enlighet med en godkänd prototyp, av de konstruktions- och tillverkningsunderlag som anges i punkt 3 i bilaga II. I sådana fall ska det godkända kontrollorganet före EG-verifikation undersöka underlagen för att intyga deras överensstämmelse.
   Vid kontroll av ett tryckkärlsparti ska det godkända kontrollorganet fastställa huruvida kärlen är tillverkade och kontrollerade i överensstämmelse med konstruktions- och tillverkningsunderlagen och dessutom låta varje enskilt kärl i partiet genomgå en vattentrycksprovning eller en till effekten likvärdig lufttrycksprovning med ett tryck Ph motsvarande 1,5 gånger beräkningstrycket, för att fastställa om kärlet är godtagbart. Om lufttrycksprovning ska utföras, förutsätter det att den medlemsstat där provningen ska äga rum har godkänt säkerhetsåtgärderna för provningen.
   Dessutom ska det godkända kontrollorganet göra kvalitetskontroller av svetsskarvar genom stickprovskontroller på prover, som enligt tillverkarens önskemål kan tas antingen från ett representativt arbetsprov ur produktionen eller från ett tryckkärl. Proven ska utföras på längssvetsar. Om olika svetsmetoder tillämpas för längs- och rundsvetsar, ska proven också utföras på rundsvetsar.
   När det gäller sådana kärl som avses i punkt 2.1.2 i bilaga I ska denna kontroll av prover ersättas med en vattentrycksprovning av fem slumpmässigt utvalda kärl från varje kärlparti för att kontrollera att de uppfyller de väsentliga säkerhetskraven enligt punkt 2.1.2 i bilaga I.
   På varje kärl i godkända partier ska det godkända kontrollorganet anbringa eller låta anbringa sitt identifikationsnummer samt utfärda ett skriftligt intyg om överensstämmelse på grundval av utförda prov. Alla kärl i ett sådant parti får släppas ut på marknaden utom de kärl som inte har godkänts vid vattentrycksprovning eller lufttrycksprovning.
   Underkänns ett parti, ska det godkända kontrollorganet eller den behöriga myndigheten genom lämpliga åtgärder förhindra att partiet släpps ut på marknaden. Om det ofta förekommer underkända partier kan det anmälda organet tills vidare upphöra med statistisk verifikation.
   Tillverkaren får på det godkända kontrollorganets ansvar anbringa dess identifikationsnummer under tillverkningsprocessen.
   Tillverkaren eller den som representerar tillverkaren ska på begäran kunna förete det godkända kontrollorganets intyg om överensstämmelse enligt sjunde stycket.

      AVSNITT 4

         EG-försäkran om överensstämmelse

   Artikel 12
   1.   En tillverkare som uppfyller kraven i artikel 13 ska anbringa CE-märkningen enligt artikel 16 på de tryckkärl som han förklarar vara i överensstämmelse

               a)

               med de konstruktions- och tillverkningsunderlag som anges i punkt 3 i bilaga II och för vilka ett granskningsintyg har utfärdats om att de är tillfredsställande, eller

               b)

               med en godkänd prototyp.

         2.   Inom ramen för EG-försäkran om överensstämmelse är tillverkaren underkastad EG-övervakning i sådana fall då produkten av PS × V överstiger 200 bar/liter.
   Ändamålet med EG-övervakning är att i enlighet med artikel 14 andra stycket få en garanti för att tillverkaren i vederbörlig ordning fullgör sina åligganden enligt artikel 13.2. Denna övervakning verkställs av det godkända kontrollorgan som har utfärdat EG-typkontrollintyget enligt artikel 10.4 första stycket, om kärlen har tillverkats i överensstämmelse med en godkänd prototyp, eller i annat fall av det godkända kontrollorgan dit konstruktions- och tillverkningsunderlagen har sänts in enligt artikel 8.1 a.
   Artikel 13
   1.   Om en tillverkare tillämpar det förfarande som avses i artikel 12, ska han, innan produktionen påbörjas, till det godkända kontrollorgan som har utfärdat EG-typkontrollintyget eller motsvarighetsintyg inkomma med ett dokument med en redogörelse för tillverkningsmetoderna och alla de i förväg fastlagda systematiska åtgärder som vidtagits för att garantera att tryckkärlen antingen uppfyller kraven i de harmoniserade standarder som avses i artikel 5.1 eller överensstämmer med en godkänd prototyp.
   2.   Det dokument som avses i punkt 1 ska innehålla

               a)

               en beskrivning av de för tillverkningen av kärlen avsedda produktions- och kontrollmetoderna,

               b)

               ett kontrolldokument med en beskrivning av erforderliga kontroller och provningar som ska utföras under tillverkningsprocessen tillsammans med en redogörelse för på vilket sätt och hur ofta dessa kontroller ska genomföras,

               c)

               en försäkran att dessa kontroller och provningar ska ske i överensstämmelse med kontrolldokumentet enligt punkt b samt att en vattentrycksprovning eller, med medlemsstatens medgivande, en lufttrycksprovning ska göras på varje tillverkat kärl med ett provtryck uppgående till 1,5 gånger beräkningstrycket,
               dessa kontroller och provningar ska utföras under ledning av kvalificerad personal som i tillfredsställande grad är oberoende av produktionspersonalen, och vidare ska resultaten av dem redovisas i en rapport;

               d)

               tillverknings- och lagringsplatsernas adresser samt datum då tillverkningen ska börja.

         3.   Om produkten av PS × V överstiger 200 bar/liter, ska tillverkaren bereda det organ som har i uppdrag att genomföra EG-övervakningen tillträde till nämnda tillverknings- och lagringsplatser för kontroll, låta detta organ välja ut provexemplar bland kärlen samt lämna de upplysningar organet behöver, och då särskilt

               a)

               konstruktions- och tillverkningsunderlagen,

               b)

               kontrollrapporten,

               c)

               i förekommande fall EG-typkontrollintyget eller motsvarighetsintyg,

               d)

               en rapport om de kontroller och provningar som genomförs.

         Artikel 14
   I sådana fall då kärlen inte är tillverkade i överensstämmelse med godkänd prototyp ska det godkända kontrollorgan som har utfärdat EG-typkontrollintyget eller motsvarighetsintyg innan produktionen påbörjas granska både dokumentet enligt artikel 13.1 och konstruktions- och tillverkningsunderlagen enligt bilaga II punkt 3 samt därefter intyga kärlens överensstämmelse med kraven.
   Om produkten av PS × V överstiger 200 bar/liter, ska kontrollorganet dessutom under tillverkningens gång

               a)

               förvissa sig om att tillverkaren verkligen kontrollerar de serietillverkade kärlen enligt artikel 13.2 c,

               b)

               göra stickprov bland tryckkärlen och kontrollera dem på tillverknings- eller lagringsplatsen.

         Det godkända kontrollorganet ska överlämna ett exemplar av kontrollrapporten till den medlemsstat som har godkänt organet samt på begäran också till övriga godkända kontrollorgan, övriga medlemsstater och till kommissionen.
   KAPITEL III

      CE-MÄRKNING OCH PÅSKRIFTER

   Artikel 15
   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7 gäller följande:

               a)

               Om en medlemsstat konstaterar att CE-märkningen har anbringats utan att detta är berättigat, är tillverkaren eller den som representerar honom inom gemenskapen skyldig att bringa produkten i överensstämmelse med bestämmelserna för CE-märkning och att se till att överträdelsen upphör på de villkor som medlemsstaten fastställer.

               b)

               Om den bristande överensstämmelsen fortsätter ska medlemsstaten vidta lämpliga åtgärder för att begränsa eller förbjuda utsläppandet på marknaden av produkten i fråga eller för att säkerställa att den återkallas från marknaden i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 7.

         Artikel 16
   1.   CE-märkningen samt de uppgifter som nämns i bilaga II punkt 1 ska anbringas på ett väl synligt, lättläst och varaktigt sätt antingen på kärlet eller på en tillverkningsskylt som fästs vid kärlet på ett sådant sätt att den inte kan avlägsnas.
   CE-märkningen ska bestå av bokstäverna ”CE” enligt modellen i bilaga II punkt 1.1. CE-märkningen ska följas av den i artikel 9.1 nämnda sifferkoden för det godkända kontrollorgan som svarar för EG-verifikationen eller EG-övervakningen.
   2.   Det ska vara förbjudet att på tryckkärl anbringa märkningar som kan vilseleda tredje man vad gäller innebörden och utformningen av CE-märkningen. Andra märkningar får anbringas på kärlen eller på tillverkningsskylten förutsatt att detta inte minskar synligheten för eller läsligheten av CE-märkningen.
   KAPITEL IV

      SLUTBESTÄMMELSER

   Artikel 17
   Alla beslut som fattas enligt detta direktiv och som leder till begränsningar när det gäller att släppa ut ett tryckkärl på marknaden eller ta det i bruk ska vara väl motiverade. Ett sådant beslut ska snarast delges den berörda parten som samtidigt ska upplysas om vilka möjligheter till prövning som står till buds inom ramen för gällande lagstiftning i medlemsstaten i fråga och inom vilken tid sådan prövning ska begäras.
   Artikel 18
   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
   Artikel 19
   Direktiv 87/404/EEG, i dess lydelse enligt de direktiv som anges i bilaga IV del A, ska upphöra att gälla, utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpningen av de direktiv som anges i bilaga IV del B.
   Hänvisningar till det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till det här direktivet och ska läsas i enligt med jämförelsetabellen i bilaga V.
   Artikel 20
   Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Artikel 21
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Strasbourg den 16 september 2009.

            På Europaparlamentets vägnar

            J. BUZEK

            Ordförande

            På rådets vägnar

            C. MALMSTRÖM

            Ordförande

      (1)  EUT C 27, 3.2.2009, s. 41.

      (2)  Europaparlamentets yttrande av den 21 oktober 2008 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 13 juli 2009.

      (3)  EGT L 220, 8.8.1987, s. 48.

      (4)  Se bilaga IV del A.

      (5)  EUT C 91, 16.4.2003, s. 7.

      (6)  EGT C 136, 4.6.1985, s. 1.

      (7)  EGT C 267, 19.10.1989, s. 3.

      (8)  EGT C 10, 16.1.1990, s. 1.

      (9)  EGT L 204, 21.7.1998, s. 37.

      BILAGA I

         VÄSENTLIGA SÄKERHETSKRAV

      (som det hänvisas till i artikel 3.1)
      1.   MATERIAL
      Materialet ska väljas med hänsyn till tryckkärlens användningsändamål samt i enlighet med punkterna 1.1 till 1.4.
      1.1   Tryckbärande delar

      Ett material som används för tillverkning av tryckkärlens tryckbärande delar enligt artikel 1 ska

                  a)

                  lämpa sig för svetsning,

                  b)

                  vara deformerbart och segt så att ett brott vid lägsta arbetstemperatur varken medför fragmentering eller sprödbrott,

                  c)

                  vara åldringströgt.

            För stålkärl ska materialet dessutom uppfylla bestämmelserna enligt punkt 1.1.1 och för kärl av aluminium och aluminiumlegeringar ska dessutom bestämmelserna enligt punkt 1.1.2 vara uppfyllda.
      Med materialet ska följa ett av tillverkaren utfärdat materialintyg enligt beskrivningen i bilaga II.
      1.1.1   Stålbehållare

      Olegerade kvalitetsstål ska uppfylla följande krav:

                  a)

                  De får inte vara otätade och ska levereras i normaliserat eller därmed likvärdigt tillstånd.

                  b)

                  Vid styckanalys ska halterna av kol ligga under 0,25 % och halterna av svavel och fosfor respektive under 0,05 %.

                  c)

                  Per produkt ska de uppvisa följande mekaniska egenskaper:

                              —

                              Högsta värdet för brottgränsen Rm,max ska ligga under 580 N/mm2.

                              —

                              Brottförlängningen ska uppfylla följande värden:

                                          —

                                          Om provet tas parallellt med valsningsriktningen:

                                                      Vid en materialtjocklek på ≥ 3 mm:

                                                      A

                                                      ≥ 22 %.

                                                      Vid en materialtjocklek på > 3 mm:

                                                      A80 mm

                                                      ≥ 17 %.

                                          —

                                          Om provet tas vinkelrätt mot valsningsriktningen:

                                                      Vid en materialtjocklek på ≥ 3 mm:

                                                      A

                                                      ≥ 20 %.

                                                      Vid en materialtjocklek på > 3 mm:

                                                      A80 mm

                                                      ≥ 15 %.

                              —

                              KCV-medelvärdet för tre Charpy V-provstavar i längsriktningen vid lägsta användningstemperatur ska uppgå till minst 35 J/cm; endast ett av de tre värdena får ligga under 35 J/cm, dock lägst vid 25 J/cm.
                              För stål som används vid tillverkning av kärl med en lägsta arbetstemperatur under – 10 °C och vars materialtjocklek uppgår till mer än 5 mm, ska denna egenskap kontrolleras.

            1.1.2   Aluminiumkärl

      Olegerat aluminium ska ha en aluminiumhalt på minst 99,5 %, och legeringarna enligt artikel 1.3 a ska vid maximal arbetstemperatur uppvisa tillräcklig härdighet mot interkristallin korrosion.
      Dessutom ska materialet uppfylla följande krav:

                  a)

                  Det ska levereras i glödgat tillstånd.

                  b)

                  Det ska per produkt uppvisa följande mekaniska egenskaper:

                              —

                              Högsta värdet för brottgränsen Rm,max får inte överstiga 350 N/mm.

                              —

                              Brottförlängningen ska uppfylla följande värden:

                                          —

                                          Om provet tas parallellt med valsningsriktningen, A ≥ 16 %.

                                          —

                                          Om provet tas vinkelrätt mot valsningsriktningen, A ≥ 14 %.

            1.2   Tillsatsmaterial

      Tillsatsmaterial som används för tillverkning av svetsar i eller i tryckbärande delar eller vid tillverkningen av dessa ska lämpa sig för och vara kompatibelt med det material som ska svetsas.
      1.3   Tillbehör som bidrar till kärlets hållfasthet

      Sådana tillbehör (t.ex. skruvar, muttrar etc.) ska antingen vara tillverkade av ett under punkt 1.1 specificerat material eller av annan lämplig stål- eller aluminiumsort respektive aluminiumlegering, som är kompatibel med det material som används vid tillverkningen av de tryckbärande delarna.
      Det sistnämnda materialet ska vid lägsta arbetstemperatur uppvisa tillfredsställande brottförlängning och seghet.
      1.4   Ej tryckbärande delar

      Samtliga ej tryckbärande delar i svetsade tryckkärl ska vara tillverkade av material som är kompatibelt med det material som ingår i de element som de svetsas samman med.
      2.   DIMENSIONERING AV KÄRL
      Vid dimensionering av kärl ska tillverkaren beroende på kärlets användningsändamål bestämma följande värden:

                  a)

                  Lägsta arbetstemperatur Tmin.

                  b)

                  Högsta arbetstemperatur Tmax.

                  c)

                  Högsta arbetstryck PS.

            Om den lägsta arbetstemperatur som valts ligger över – 10 °C, så ska emellertid de egenskaper som krävs hos materialet föreligga vid – 10 °C.
      Vidare ska tillverkaren ta hänsyn till följande:

                  —

                  Att kärlets innervägg ska kunna kontrolleras.

                  —

                  Att kärlet ska kunna tömmas.

                  —

                  Att kärlet ska kunna behålla sina mekaniska egenskaper under hela den tid det används för sitt ändamål.

                  —

                  Att kärlet med hänsyn till avsett användningsändamål ska vara försett med tillfredsställande korrosionsskydd.

            Tillverkaren ska även beakta att, under avsedda användningsförhållanden,

                  —

                  kärlet inte bör utsättas för spänningar som negativt kan påverka användningssäkerheten,

                  —

                  kärlets inre tryck under drift inte bör överstiga det maximala arbetstrycket PS; tillfälligt får dock detta tryck överskridas med upp till 10 %.

            Vid rundsvetsar och längssvetsar får det endast förekomma fullt genomsvetsade skarvar eller svetsar med likvärdig styrka. Konvexa gavlar ska – med undantag för om de är halvklotformiga – vara försedda med en cylindrisk kant.
      2.1   Väggtjocklek

      Om produkten av PS × V inte överstiger 3 000 bar/liter, ska tillverkaren välja en av de under punkterna 2.1.1 och 2.1.2 beskrivna metoderna för bestämning av kärlets väggtjocklek; om produkten av PS × V överstiger 3 000 bar/liter eller om den högsta arbetstemperaturen överstiger 100 °C, så ska denna tjocklek bestämmas enligt metoden under punkt 2.1.1.
      När det gäller stålkärl ska emellertid den cylindriska delens och gavlarnas faktiska väggtjocklek vara minst 2 mm, och när det gäller kärl av aluminium eller aluminiumlegeringar minst 3 mm.
      2.1.1   Beräkningsmetod

      De tryckbärande delarnas minsta tjocklek ska beräknas med hänsyn till spänningsintensiteten samt följande krav:

                  a)

                  Det avsedda beräkningstrycket ska vara minst lika högt som det valda maximala arbetstrycket PS.

                  b)

                  Den generellt tillåtna membranspänningen får inte överskrida det lägre av de båda värdena 0,6 RET eller 0,3 Rm. Vid bestämning av tillåten spänning ska tillverkaren använda sig av de värden för RET och Rm, min som materialtillverkaren garanterar.

            Dock gäller att, om kärlets cylindriska del har en eller flera längsgående svetsar som är gjorda med en icke-automatiserad svetsmetod, så ska den tjocklek som beräknats enligt första stycket multipliceras med faktorn 1,15.
      2.1.2   Försöksmetod

      Väggtjockleken ska bestämmas så att kärlet vid en given omgivningstemperatur tål ett tryck som är minst fem gånger det maximala arbetstrycket, varvid den kvarstående deformationen i omkretsriktningen får uppgå till högst 1 %.
      3.   TILLVERKNINGSMETODER
      Kärlen ska konstrueras och tillverkningskontrolleras i överensstämmelse med de tekniska konstruktionsunderlagen enligt bilaga II punkt 3.
      3.1   Förberedelse av komponenterna

      Vid förberedelse av komponenterna (t.ex. formning och fasning) får inga ytdefekter eller sprickor eller förändringar i de mekaniska egenskaperna uppstå, vilka kan påverka kärlets säkerhet negativt.
      3.2   Svetsar på tryckbärande delar

      Svetsar och värmepåverkade zoner ska ha egenskaper som är likartade det svetsade materialets och får inte vara behäftade med några yttre eller inre defekter som skulle kunna försämra kärlets säkerhet.
      Svetsning ska utföras enligt godkända svetsprocedurspecifikationer och av kvalificerade svetsare eller annan fackpersonal med tillräcklig kompetensnivå. Sådana godkännande- och kvalifikationsprovningar ska genomföras av godkända kontrollorgan.
      Vidare ska tillverkaren genom motsvarande, i vederbörlig ordning genomförda provningar under tillverkningens gång säkerställa att svetsarna håller en jämn kvalitet. Rapporter ska upprättas över dessa provningar.
      4.   IDRIFTTAGANDE AV KÄRLEN
      Med kärlen ska följa anvisningar från tillverkaren enligt bilaga II punkt 2.

      BILAGA II

         CE-MÄRKNING, PÅSKRIFTER, ANVISNINGAR, KONSTRUKTIONS- OCH TILLVERKNINGSUNDERLAG, BEGREPPSBESTÄMNINGAR OCH SYMBOLER

      1.   CE-MÄRKNING OCH PÅSKRIFTER
      1.1   CE-märkning

      CE-märkning ska bestå av bokstäverna ”CE” i följande utformning:

      Om CE-märkningen förminskas eller förstoras ska de proportioner som anges i skalmodellen enligt denna punkt bibehållas.
      Vertikalt ska de olika komponenterna i CE-märkningen vara ungefär lika höga och inte lägre än 5 mm.
      1.2   Påskrifter

      På kärlet eller informationsskylten ska minst följande uppgifter finnas:

                  a)

                  Högsta arbetstryck (PS i bar).

                  b)

                  Högsta arbetstemperatur (Tmax i °C).

                  c)

                  Lägsta arbetstemperatur (Tmin i °C).

                  d)

                  Kärlets volym (V i liter).

                  e)

                  Tillverkarens namn eller märke.

                  f)

                  Kärlets prototypbeteckning samt serie- eller partinummer.

                  g)

                  De två sista siffrorna i det årtal då CE-märkningen anbringats.

            Om informationsskylt används, ska den vara så beskaffad att den inte kan återanvändas samt vidare ha plats för ytterligare upplysningar.
      2.   ANVISNINGAR
      Anvisningarna ska innehålla följande uppgifter:

                  a)

                  Uppgifter enligt punkt 1 med undantag för kärlets serienummer.

                  b)

                  Avsett användningsområde.

                  c)

                  De underhålls- och installationsvillkor som gäller för att kärlets användningssäkerhet ska kunna säkerställas.

            Anvisningarna ska vara avfattade på bestämmelselandets officiella språk.
      3.   KONSTRUKTIONS- OCH TILLVERKNINGSUNDERLAG
      Konstruktions- och tillverkningsunderlagen ska innehålla en beskrivning av den teknik och de åtgärder som valts för att uppfylla de väsentliga säkerhetskraven enligt bilaga I eller de harmoniserade standarderna enligt artikel 5.1 och särskilt

                  a)

                  en utförlig konstruktionsritning för kärltypen,

                  b)

                  ovannämnda anvisningar,

                  c)

                  ett dokument av vilket det framgår

                              —

                              vilka material som valts,

                              —

                              vilka svetsmetoder som valts,

                              —

                              vilka kontroller som valts,

                              —

                              alla relevanta upplysningar beträffande kärlets konstruktion.

            När de metoder som anges i artiklarna 11 till 14 tillämpas, ska underlagen vidare omfatta

                  a)

                  intyg om att lämpliga svetsmetoder används och att arbetet utförs av kvalificerad personal,

                  b)

                  materialintyg om det material som används vid tillverkningen av kärlets tryckbärande delar och tillbehör,

                  c)

                  en redogörelse för genomförda eller planerade kontroller och provningar.

            4.   BEGREPPSBESTÄMNINGAR OCH SYMBOLER
      4.1   Begreppsbestämningar

                  a)

                  Beräkningstryck ”P” är det relativa tryck som tillverkaren valt och som används för bestämning av kärlets tryckbärande delars tjocklek.

                  b)

                  Högsta arbetstryck ”PS” är det maximala relativa tryck som kan utövas under normala driftförhållanden för kärl.

                  c)

                  Lägsta arbetstemperatur ”Tmin” är kärlväggens lägsta stabiliserade temperatur under normala driftförhållanden.

                  d)

                  Högsta arbetstemperatur ”Tmax” är kärlväggens högsta stabiliserade temperatur under normala driftförhållanden.

                  e)

                  Sträckgränsen ”RET” är vid maximal arbetstemperatur ”Tmax”

                              —

                              värdet för den övre sträckgränsen ReH för ett material som har en nedre och en övre sträckgräns, eller

                              —

                              värdet för förlängningsgränsen Rp 0,2, eller

                              —

                              värdet för förlängningsgränsen Rp 1,0 för olegerat aluminium.

                  f)

                  Objektgrupper:
                  Till samma objektgrupp hör tryckbärande anordningar som, försåvitt kraven enligt bilaga I punkterna 2.1.1 eller 2.1.2 är uppfyllda, till sin konstruktion skiljer sig åt endast genom olika diameter eller längden på den cylindriska delen, varvid följande gäller:

                              —

                              Om kärlet förutom gavlarna består av en eller flera mantelringar, ska varianterna ha minst en mantelring.

                              —

                              Om kärlet består av endast två konvexa gavlar, får varianterna inte ha någon mantelring.

                        De längdskillnader som medför förändringar i öppningarna eller rörmuffarna, ska anges på ritningen för varje variant.

                  g)

                  Ett kärlparti består av högst 3 000 kärl av samma typ.

                  h)

                  Serietillverkning i detta direktivs mening föreligger om flera kärl av samma typ tillverkas i löpande tillverkning under en viss period enligt en gemensam konstruktion och med samma tillverkningsmetoder.

                  i)

                  Materialintyg: Med testresultat från den löpande produktionskontrollen av produkter som tillverkats i samma tillverkningsprocess som den levererade produkten - dock inte nödvändigtvis själva den levererade produkten - intygar tillverkaren i materialintyget att de levererade produkterna motsvarar kraven enligt beställningen - särskilt vad gäller materialets kemiska sammansättning och mekaniska egenskaper.

            4.2   Symboler

                  A

               Brottförlängning

                  %

                  A 80 mm

                  Brottförlängning (Lo = 80 mm)

                  %

                  KCV

                  Charpyslagseghet

                  J/cm2

                  P

                  Beräkningstryck

                  bar

                  PS

                  Maximalt arbetstryck

                  bar

                  Ph

                  Kontrolltryck vid vattentryck- eller tryckluftprovning

                  bar

                  Rp0,2

                  Förlängningsgräns 0,2 %

                  N/mm2

                  RET

                  Sträckgräns vid maximal arbetstemperatur

                  N/mm2

                  ReH

                  Övre sträckgräns

                  N/mm2

                  Rm

                  Brottgräns vid rumstemperatur

                  N/mm2

                  Rm, max

                  Maximal brottgräns

                  N/mm2

                  Rp1,0

                  Förlängningsgräns 1,0 %

                  N/mm2

                  Tmax

                  Högsta arbetstemperatur

                  °C

                  Tmin

                  Lägsta arbetstemperatur

                  °C

                  V

                  Kärlets volym

                  l

      BILAGA III

         MINIMIKRAV SOM MEDLEMSSTATERNA SKA UPPFYLLA NÄR DE UTSER DE GODKÄNDA KONTROLLORGANEN

      (som det hänvisas till i artikel 9.2)

                  1.

                  Det godkända kontrollorganet, dess chef och den personal som har till uppgift att utföra verifikationsprovningarna får varken vara konstruktör, tillverkare, leverantör eller installatör av kärl som ska kontrolleras, och inte heller vara ombud för någon av dessa. Kontrollorganet, chefen eller personalen får inte ha direkt del i eller vara ombud för dem som har del i konstruktion, tillverkning, försäljning eller underhåll av dessa tryckkärl. Därigenom utesluts inte möjligheten till ett utbyte av tekniska informationer mellan tillverkaren och kontrollorganet.

                  2.

                  Det godkända kontrollorganet och personalen ska utföra verifikationsprovningarna med största yrkesmässiga integritet och tekniska kompetens och vara oberoende av allt inflytande - framför allt av finansiellt slag - som kan påverka bedömningen eller resultaten av kontrollen, särskilt av inflytande från personer eller persongrupper som har intresse av kontrollresultaten.

                  3.

                  Det godkända kontrollorganet ska förfoga över den personal och de resurser som krävs för att de tekniska och administrativa uppgifter som hänger samman med verifikationen ska kunna utföras på ett tillfredsställande sätt. Dessutom ska kontrollorganet ha tillgång till den utrustning som behövs för speciell verifikation.

                  4.

                  Den personal som har till uppgift att utföra kontrollen ska förfoga över följande:

                              a)

                              Goda tekniska kunskaper och en god yrkesutbildning.

                              b)

                              Tillräckliga kunskaper om vad som krävs vid de provningar de genomför samt tillfredsställande praktisk erfarenhet av sådana provningar.

                              c)

                              Förmåga att utfärda de intyg, protokoll och rapporter som behövs för att dokumentera genomförda provningar.

                  5.

                  Kontrollpersonalens opartiskhet ska garanteras. Dess löner får varken vara beroende av antalet utförda provningar eller av provningsresultaten.

                  6.

                  Det godkända kontrollorganet ska teckna en ansvarsförsäkring, såvida inte detta ansvar täcks av staten i enlighet med nationell lagstiftning eller medlemsstaten själv är direkt ansvarig för provningarna.

                  7.

                  Det godkända kontrollorganets personal är skyldig att iaktta yrkesmässig tystnadsplikt (dock ej gentemot behöriga förvaltningsmyndigheter i den staten där det utövar sin verksamhet) beträffande alla informationer som kontrollorganet får tillgång till i samband med sin verksamhet inom ramen för detta direktiv eller någon nationell föreskrift som skänker verkan åt detta direktiv.

      BILAGA IV
      DEL A

         Upphävt direktiv och ändringar av det i kronologisk ordning

      (som det hänvisas till i artikel 19)

                  Rådets direktiv 87/404/EEG
                  (EGT L 220, 8.8.1987, s. 48)

                  Rådets direktiv 90/488/EEG
                  (EGT L 270, 2.10.1990, s. 25)

                  Rådets direktiv 93/68/EEG
                  (EGT L 220, 30.8.1993, s. 1)

                  Endast artikel 1.1 och artikel 2

            DEL B

         Tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning

      (som det hänvisas till i artikel 19)

                  Direktiv

                  Tidsfrist för införlivande

                  Datum för tillämpning

                  87/404/EEG

                  31 december 1989

                  1 juli 1990 (1)

                  90/488/EEG

                  1 juli 1991

                  —

                  93/68/EEG

                  30 juni 1994

                  1 januari 1995 (2)

         (1)  I enlighet med artikel 18.2 tredje stycket: ”Medlemsstaterna skall under tiden fram till den 1 juli 1992 tillåta att tryckkärl släpps ut på marknaden och/eller tas i drift, om de uppfyller de bestämmelser som är i kraft inom deras territorier före den 1 juli 1990.”

         (2)  I enlighet med artikel 14.2: ”Medlemsstaterna skall fram till den 1 januari 1997 tillåta att produkter som överensstämmer med de märkningsbestämmelser som gällde före den 1 januari 1995 släpps ut på marknaden och tas i bruk.”

      BILAGA V

         JÄMFÖRELSETABELL

                  Direktiv 87/404/EEG

                  Detta direktiv

                  Skäl 5 femte meningen

                  Artikel 1.3 b

                  Artikel 1.1

                  Artikel 1.1

                  Artikel 1.2 första stycket

                  Artikel 1.3 a första stycket

                  Artikel 1.2 andra stycket första strecksatsen

                  Artikel 1.3 a andra stycket

                  Artikel 1.2 andra stycket andra strecksatsen första och andra understrecksatserna

                  Artikel 1.3 a tredje stycket punkterna i och ii

                  Artikel 1.2 andra stycket tredje strecksatsen

                  Artikel 1.3 a fjärde stycket

                  Artikel 1.2 andra stycket fjärde strecksatsen

                  Artikel 1.3 a femte stycket

                  Artikel 1.3 första, andra och tredje strecksatserna

                  Artikel 1.2 punkterna a, b och c

                  Artiklarna 2, 3 och 4

                  Artiklarna 2, 3 och 4

                  Artikel 5.1

                  Artikel 5.1

                  Artikel 5.2

                  Artikel 5.2

                  Artikel 5.3 a och b

                  Artikel 5.3 första och andra styckena

                  Artikel 6

                  Artikel 6

                  Artikel 7.1

                  Artikel 7.1

                  Artikel 7.2 första och andra meningarna

                  Artikel 7.2 första stycket

                  Artikel 7.2 tredje meningen

                  Artikel 7.2 andra stycket

                  Artikel 7.3

                  Artikel 7.3

                  Artikel 7.4

                  Artikel 7.4

                  Artikel 8.1 inledningen och punkt a första meningen

                  Artikel 8.1 inledningen

                  Artikel 8.1 a första och andra strecksatserna

                  Artikel 8.1 a och b

                  Artikel 8.1 b

                  Artikel 8.2

                  Artikel 8.2 a

                  Artikel 8.3 a

                  Artikel 8.2 b första och andra strecksatserna

                  Artikel 8.3 b i och ii

                  Artikel 8.3

                  Artikel 8.4

                  Artikel 9

                  Artikel 9

                  Artikel 10.1

                  Artikel 10.1

                  Artikel 10.2 första stycket

                  Artikel 10.2 första stycket

                  Artikel 10.2 andra stycket första och andra strecksatserna

                  Artikel 10.2 andra stycket a och b

                  Artikel 10.2 tredje stycket

                  Artikel 10.2 tredje stycket

                  Artikel 10.3 första stycket

                  Artikel 10.3 första stycket

                  Artikel 10.3 andra stycket

                  Artikel 10.3 andra stycket

                  Artikel 10.3 tredje stycket a och b

                  Artikel 10.3 tredje stycket a och b

                  Artikel 10.4

                  Artikel 10.4

                  Artikel 10.5 första meningen

                  Artikel 10.5 första stycket

                  Artikel 10.5 andra och tredje meningarna

                  Artikel 10.5 andra stycket

                  Artikel 11.1 och 11.2

                  Artikel 11.1 och 11.2

                  Artikel 11.3 inledningen

                  Artikel 11.3 första stycket

                  Artikel 11.3 punkt 3.1

                  Artikel 11.3 andra stycket

                  Artikel 11.3 punkt 3.2

                  Artikel 11.3 tredje stycket

                  Artikel 11.3 punkt 3.3 första stycket

                  Artikel 11.3 fjärde stycket

                  Artikel 11.3 punkt 3.3 andra stycket

                  Artikel 11.3 femte stycket

                  Artikel 11.3 punkt 3.3 tredje stycket

                  Artikel 11.3 sjätte stycket

                  Artikel 11.3 punkt 3.4 första stycket

                  Artikel 11.3 sjunde stycket

                  Artikel 11.3 punkt 3.4 andra stycket

                  Artikel 11.3 åttonde stycket

                  Artikel 11.3 punkt 3.4 tredje stycket

                  Artikel 11.3 nionde stycket

                  Artikel 11.3 punkt 3.5

                  Artikel 11.3 tionde stycket

                  Artikel 12.1 första stycket första och andra strecksatserna

                  Artikel 12.1 a och b

                  Artikel 12.1 andra stycket

                  Artikel 12.2 första stycket

                  Artikel 12.2

                  Artikel 12.2 andra stycket

                  Artikel 13.1 första stycket

                  Artikel 13.1

                  Artikel 13.1 andra stycket

                  Artikel 13.2

                  Artikel 13.2 första-fjärde strecksatserna

                  Artikel 13.3 a–d

                  Artikel 14.1

                  Artikel 14 första stycket

                  Artikel 14.2 första stycket första och andra strecksatserna

                  Artikel 14 andra stycket a och b

                  Artikel 14.2 andra stycket

                  Artikel 14 tredje stycket

                  Artiklarna 15, 16 och 17

                  Artiklarna 15, 16 och 17

                  Artikel 18.1

                  —

                  Artikel 18.2

                  Artikel 18

                  —

                  Artikel 19

                  —

                  Artikel 20

                  Artikel 19

                  Artikel 21

                  Bilaga I punkt 1

                  Bilaga I punkt 1

                  Bilaga I punkt 1.1 första stycket första, andra och tredje strecksatserna

                  Bilaga I punkt 1.1 första stycket a, b och c

                  Bilaga I punkt 1.1 andra och tredje styckena

                  Bilaga I punkt 1.1 andra och tredje styckena

                  Bilaga I punkt 1.1.1 och 1.1.2

                  Bilaga I punkt 1.1.1 och 1.1.2

                  Bilaga I punkt 1.2, 1.3 och 1.4

                  Bilaga I punkt 1.2, 1.3 och 1.4

                  Bilaga I punkt 2 första stycket första, andra och tredje strecksatserna

                  Bilaga I punkt 2 första stycket a, b och c

                  Bilaga I punkt 2 andra, tredje och fjärde styckena

                  Bilaga I punkt 2 andra, tredje och fjärde styckena

                  Bilaga I punkt 2.1, 2.3 och 2.4

                  Bilaga I punkt 2.1, 2.3 och 2.4

                  Bilaga II punkt 1

                  Bilaga II punkt 1

                  Bilaga II punkt 1 a första, andra och tredje strecksatserna

                  Bilaga II punkt 1.1 första, andra och tredje styckena

                  Bilaga II punkt 1 b första stycket första-sjunde strecksatserna

                  Bilaga II punkt 1.2 första stycket a–g

                  Bilaga II punkt 1 b andra stycket

                  Bilaga II punkt 1.2 andra stycket

                  Bilaga II punkt 2 första stycket första, andra och tredje strecksatserna

                  Bilaga II punkt 2 första stycket a, b och c

                  Bilaga II punkt 2 andra stycket

                  Bilaga II punkt 2 andra stycket

                  Bilaga II punkt 3 första stycket

                  Bilaga II punkt 3 första stycket

                  Bilaga II punkt 3 andra stycket i, ii och iii

                  Bilaga II punkt 3 andra stycket a, b och c

                  Bilaga II punkt 4

                  Bilaga II punkt 4

                  Bilaga III.1, III.2 och III.3

                  Bilaga III.1, III.2 och III.3

                  Bilaga III punkt 4 första, andra och tredje strecksatserna

                  Bilaga III punkt 4 a, b och c

                  Bilaga III.5, III.6 och III.7

                  Bilaga III.5, III.6 och III.7

                  —

                  Bilaga IV

                  —

                  Bilaga V


Avis juridique important

|

31997L0032

Kommissionens direktiv 97/32/EG av den 11 juni 1997 om anpassning till teknisk utveckling av rådets direktiv 77/539/EEG angående backningsstrålkastare för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (Text av betydelse för EES)

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 171 , 30/06/1997 s. 0063 - 0076

KOMMISSIONENS DIREKTIV 97/32/EG av den 11 juni 1997 om anpassning till teknisk utveckling av rådets direktiv 77/539/EEG angående backningsstrålkastare för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (Text av betydelse för EES)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (1), senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 96/79/EG (2), särskilt artikel 13.2 i detta,med beaktande av rådets direktiv 77/539/EEG av den 28 juni 1977 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om backningsstrålkastare för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (3), senast ändrat genom Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige, särskilt artikel 10 i detta, ochmed beaktande av följande:Direktiv 77/539/EEG är ett av särdirektiven om det förfarande för EEG-typgodkännande som har fastställts genom direktiv 70/156/EEG. Bestämmelsen i direktiv 70/156/EEG om fordonssystem, komponenter och separata tekniska enheter gäller därför för det här direktivet.Särskilt i artiklarna 3.4 och 4.3 i direktiv 70/156/EEG krävs att ett informationsdokument medföljer varje särdirektiv samt också ett typgodkännandeintyg som grundar sig på bilaga 6 till det direktivet för att kunna datorisera typgodkännanden. Det typgodkännandeintyg som föreskrivs i direktiv 77/539/EEG måste ändras i enlighet därmed.Förfarandena behöver förenklas för att upprätthålla överensstämmelsen mellan vissa särdirektiv och motsvarande förordningar i Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa, som förutses i artikel 9.2 i direktiv 70/156/EEG, när de nämnda bestämmelserna ändras. I ett första steg behöver de tekniska kraven i direktiv 77/539/EEG ersättas med de i förordning nr 23 genom hänvisning.Hänvisning görs till rådets direktiv 76/756/EEG (4), endast ändrat genom kommissionens direktiv 97/28/EG (5), och till rådets direktiv 76/761/EEG (6), senast ändrat genom Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige.Bestämmelserna i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Kommittén för anpassning till teknisk utveckling inrättad genom direktiv 70/156/EEG.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Direktiv 77/539/EEG ändras på följande sätt:1. Artikel 1.1 skall ersättas med följande:"Varje medlemsstat skall bevilja EEG-typgodkännande för varje typ av backningstrålkastare som uppfyller de krav på konstruktion och provning som anges i relevanta bilagor."2. Artikel 2 första stycket skall ersättas med följande:"Medlemsstaterna skall, för varje typ av backningsstrålkastare som de godkänner i enlighet med artikel 1, tilldela tillverkaren ett EEG-typgodkännandemärke enligt mallen i tillägg till bilaga I."3. Artikel 4 skall ersättas med följande:"Artikel 4De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna skall genom det förfarande som beskrivs i artikel 4.6 i direktiv 70/156/EEG meddela varandra varje godkännande de har beviljat, vägrat eller återkallat enligt detta direktiv."4. Artikel 9 skall ersättas med följande:"Artikel 9I detta direktiv avses med fordon varje motorfordon avsett att användas på väg, med eller utan karosseri, med minst fyra hjul och som är konstruerat för en högsta hastighet som överstiger 25 km/tim och tillhörande släpvagnar till dessa fordon, med undantag för spårbundna fordon, traktorer och maskiner för jord- eller skogsbruk och alla mobila maskiner."5. Bilagorna skall ersättas med bilagan till detta direktiv.Artikel 21. Från och med den 1 januari 1998 eller, om offentliggörandet av de dokument som avses i artikel 3 dröjer till efter den 1 juli 1997, sex månader efter det verkliga datumet för offentliggörande av dessa dokument kan medlemsstat inte på grunder som avser backningsstrålkastare- vägra, vad avser fordonstyp eller en typ av ljus som nämns ovan, att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande, eller- förbjuda registrering, försäljning eller ibruktagande av ett fordon, eller försäljning eller ibruktagande av backningsstrålkastare,om ljusen uppfyller kraven i direktiv 77/539/EEG, ändrat genom detta direktiv, och, när det gäller fordonen, är installerade i enlighet med de krav som fastställs i direktiv 76/756/EEG.2. Från och med den 1 oktober 1998- skall medlemsstaterna inte längre bevilja EG-typgodkännande, och- kan medlemsstaterna vägra att bevilja nationellt typgodkännandeför varje fordonstyp på grunder som avser backningsstrålkastare, och för en typ av backningsstrålkastare om kraven i direktiv 77/539/EEG, ändrat genom detta direktiv, inte uppfylls.3. Från och med den 1 oktober 1999 skall de krav i direktiv 77/539/EEG vilka avser backningsstrålkastare som komponenter, ändrat genom detta direktiv, vara tillämpliga för ändamålen i artikel 7.2 i direktiv 70/156/EEG.4. Trots punkterna 2 och 3 ovan som avser utbytbara delar skall medlemsstaterna fortsätta att bevilja EG-typgodkännande av backningsstrålkastare och tillåta försäljning och ibruktagande i enlighet med tidigare versioner av direktiv 77/539/EEG förutsatt att sådana ljus- är avsedda att sitta på fordon som redan är i bruk, och- uppfyller kraven i det direktiv som tillämpades när fordonet registrerades första gången.Artikel 3De punkter och bilagor i förordning nr 23 i Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa som hänvisas till i punkt 2.1 i bilaga II skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning före den 1 juli 1997.Artikel 41. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 januari 1998; om offentliggörandet av de dokument som avses i artikel 3 dröjer efter den 1 juli 1997 skall medlemsstaterna uppfylla denna förpliktelse sex månader efter det verkliga datumet för offentliggörandet av dessa dokument. De skall genast underrätta kommissionen om detta.De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den den 1 januari 1998 eller sex månader efter det verkliga datumet för offentliggörande av de dokument som avses i artikel 3 om detta sker efter den 1 juli 1997.När medlemsstaterna antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 5Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Artikel 6Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 11 juni 1997.På kommissionens vägnarMartin BANGEMANNLedamot av kommissionen(1) EGT nr L 42, 23.2.1970, s. 1.(2) EGT nr L 18, 21.1.1997, s. 7.(3) EGT nr L 220, 29.8.1997, s. 72.(4) EGT nr L 262, 27.9.1976, s. 1.(5) Se s. 1 i detta nummer av EGT.(6) EGT nr L 262, 27.9.1976, s. 96.BILAGA "FÖRTECKNING ÖVER BILAGORBILAGA I: Administrativa bestämmelser för typgodkännandeTillägg 1: InformationsdokumentTillägg 2: TypgodkännandeintygTillägg 3: Mallar för EG-typgodkännandemärke för komponentBILAGA II: Räckvidd och tekniska kravBILAGA IADMINISTRATIVA BESTÄMMELSER FÖR TYPGODKÄNNANDE1. ANSÖKAN OM EG-TYPGODKÄNNANDE FÖR KOMPONENT1.1 Ansökan om EG-typgodkännande för komponent enligt artikel 3.4 i direktiv 70/156/EEG för en typ av backningstrålkastare skall lämnas av tillverkaren.1.2 En mall för informationsdokumentet ges i tillägg 1.1.3 Följande skall lämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningarna:1.3.1 Två stickprov utrustade med det eller de ljus som rekommenderas. Om anordningarna inte är identiska men symmetriska och lämpliga att montera, den ena på den vänstra och den andra på den högra sidan av fordonet, kan de två stickproven som lämnas vara identiska och lämpliga att endast monteras på den högra eller den vänstra sidan av fordonet.2. MÄRKNING2.1 Anordningen som underkastas EG-typgodkännande för komponent skall bära2.1.1 handelsbeteckningen eller tillverkarens märke2.1.2 om det är nödvändigt för att förhindra misstag när backningsstrålkastare monteras på fordonet, märket `TOPP` som skall synas horisontellt i toppen av den reflekterande ytan,2.1.3 för ljus med utbytbara ljuskällor, de typer av glödtrådslampor som föreskrivs,2.1.4 för ljus med icke utbytbara ljuskällor, den nominella volt- och wattförbrukningen.2.2 Dessa markeringar skall vara tydligt läsbara och oförstörbara och skall fästas på den reflekterande ytan, eller på en av de reflekterande ytorna, på anordningen. De skall synas från utsidan när anordningen monteras på fordonet.2.3 Varje anordning skall ha tillräckligt med yta för typgodkännandemärket för komponent. Denna yta skall anges på den ritning som hänvisas till i tillägg 1.3. BEVILJANDE AV EG-TYPGODKÄNNANDE FÖR KOMPONENT3.1 Om de gällande kraven tillgodoses skall EG-typgodkännande enligt artikel 4.3 och, om tillämpligt, 4.4 i direktiv 70/156/EEG beviljas.3.2 En mall för EG-typgodkännandeintyg finns i tillägg 2.3.3 Ett godkännandenummer i enlighet med bilaga VII till direktiv 70/156/EEG skall tilldelas varje typ av backningsstrålkastare som godkänns. Samma medlemsstat skall inte tilldela en annan typ av backningsstrålkastare samma nummer.3.4 Där EG-typgodkännande för komponent begärs för en typ av belysnings- och ljussignalanordning som omfattar backljus och andra ljus, kan ett nummer för EG-typgodkännande för komponent tilldelas, förutsatt att backningsstrålkastaren uppfyller kraven i detta direktiv och att var och en av övriga ljus som utgör en del av belysnings- och ljussignalanordningen för vilken EG-komponenttypgodkännande begärs överensstämmer med det särdirektiv som tillämpas för den.4. EG-TYPGODKÄNNANDEMÄRKE FÖR KOMPONENT4.1 Utöver de märkningar som hänvisas till i punkt 2.1 skall alla backningsstrålkastare som överensstämmer med den typ som har godkänts enligt detta direktiv bära ett EG-typgodkännande för komponent.4.2 Detta märke skall innehålla4.2.1 en rektangel som omger bokstaven `e` följt av de enskilda nummer eller bokstäver för den medlemsstat som har beviljat typgodkännande,>Plats för tabell>4.2.2 i närheten av rektangeln det `grundläggande godkännandenummer` som finns i avsnitt 4 i det typgodkännandenummer som hänförs till i bilaga VII till direktiv 70/156/EEG, föregånget av de två siffror vilka anger det sekvensnummer som tilldelats den senaste större tekniska ändringen i direktiv 77/539/EEG den dag som EG-typgodkännande beviljades. I detta direktiv är sekvensnumret 00.4.2.3 ytterligare en symbol som består av bokstäverna`A` och `R`, blandade på så sätt som visas i figur 1 i tillägg 3.4.2.4 För ljus för vilka siktvinklarna är asymmetriska med avseende på referensaxeln i en horisontell riktning, en pil som pekar mot den sida på vilken de fotometriska specifikationerna möts upp till en vinkel på 45° H.4.3 EG-typgodkännandemärket för komponent skall fästas på ljusets lyktglas, eller en av lyktglasen, på sådant sätt att det är tydligt läsbart och oförstörbart även när ljusen sitter fast på fordonet.4.4 Exempel på EG-typgodkännandemärke för komponent ges i figur 1 i tillägg 3.4.5 Där ett nummer för EG-typgodkännande för komponent ges ut, enligt punkt 3.4 ovan, för en typ av belysnings- och ljussignalanordning som innehåller backljus och andra ljus kan ett EG-typgodkännandemärke fästas, som består av4.5.1 en rektangel som omger bokstaven `e` följt av de enskilda nummer eller bokstäver för den medlemsstat som har beviljat typgodkännande (se punkt 4.2.1),4.5.2 det grundläggande godkännandenumret (se punkt 4.2.2, första halvan av meningen),4.5.3 om nödvändigt, den begärda pilen, såvida den är avsedd för ljusaggregatet i sin helhet.4.6 Detta märke kan placeras var som helst på de ljus som är grupperade, kombinerade eller ömsesidigt inbyggda, förutsatt att4.6.1 det är synligt när ljusen har installerats,4.6.2 inga ljusöverförande komponent i de grupperade, kombinerade eller ömsesidigt inbyggda ljusen kan tas bort utan att godkännandemärket samtidigt tas den.4.7 Identifikationssymbolen skall för var och en av ljusen som motsvarar varje direktiv enligt vilka EG-typgodkännande för komponent beviljades, tillsammans med sekvensnumret (se punkt 4.2.2, andra halvan av meningen) och, där det är nödvändigt, bokstaven `D` och den begärda pilen vara markerade4.7.1 endera på den lämpliga ljusalstrande ytan,4.7.2 eller i en grupp på ett sådant sätt att varje av de grupperade, kombinerade eller ömsesidigt inbyggda ljusen tydligt kan identifieras.4.8 Måtten för detta märkes komponenter skall inte understiga de minsta mått som anges för enskilda märken i de olika direktiven enligt vilka EG-typgodkännande för komponent beviljades.4.9 Exempel på ett EG-typgodkännandemärke för komponent för ett ljus som är grupperat, kombinerat eller ömsesidigt inbyggt med andra ljus ges i figur 2 i tillägg 3.5. TYPÄNDRINGAR ELLER ÄNDRINGAR I GODKÄNNANDEN5.1 För ändringar i den typ som har godkänts enligt detta direktiv skall bestämmelserna i artikel 5 i direktiv 70/156/EEG tillämpas.6. ÖVERENSSTÄMMELSE I PRODUKTION6.1 En allmän regel är att åtgärder för att tillförsäkra överensstämmelse i produktion skall vidtas i enlighet med de bestämmelser som redovisas i artikel 10 i direktiv 70/156/EEG.6.2 Varje backningsstrålkastare skall uppfylla de fotometriska och kalorimetriska villkor som beskrivs i punkterna 6 och 8 i det dokument som hänvisas till i punkt 2.1 i bilaga II till detta direktiv. Likväl, då backljus väljs på måfå från en serieproduktion, skall kraven på den minsta ljusstyrka som alstras (uppmätt med ett standardljus som hänvisas till i punkt 7 i det dokument som hänvisas till i punkt 2.1 i bilaga II till detta direktiv) begränsas till 80 % av det minsta värde som specificeras i punkterna 6 i det dokument som hänvisas till i punkt 2.1 i bilaga II till detta direktiv.Tillägg 1Informationsdokument nr . . . om EG-komponenttypgodkännande för backningsstrålkastare >Start Grafik>(Direktiv 77/539/EEG, senast ändrat genom direktiv . . ./. . ./EG)Följande uppgifter skall i tillämpliga delar lämnas i tre exemplar tillsammans med en innehållsförteckning. Eventuella ritningar skall vara i lämplig skala och tillräckligt detaljrika, i A4-storlek eller i en folder i A4-format. Om fotografier finns skall dessa visa tillräckligt med detaljer.Om systemen, komponenterna eller de separata tekniska enheterna har elektroniska funktioner skall gällande uppgifter om deras prestanda lämnas.0 ALLMÄNT0.1 Märke (tillverkare): .0.2 Typ och kommersiell beteckning (ange förekommande varianter): .0.5 Tillverkarens namn och adress: .0.7 Om det förekommer komponenter och separata tekniska enheter, .placering och fastsättningsmetod av EG-godkännandmärke: .0.8 Monteringsfabrikens adresser: .1 BESKRIVNING AV ANORDNINGEN1.1 Typ av anordning: .1.1.1 Anordningsfunktioner: .1.1.2 Anordnings klass eller kategori: .1.1.3 Färgen på det ljus som alstras eller reflekteras: .1.2 Ritning eller ritningar med tillräckliga detaljer för att kunna identifiera anordningstyp och som visar1.2.1 i vilket geometriskt läge anordningen skall monteras på fordonet (inte tillämpligt för belysning för bakre registeringsskylt): .1.2.2 kontrollaxeln som skall anses vara referensaxeln vid provning (horisontell vinkel H = 0°, vertikal vinkel V = 0°) och den punkt som skall anses vara referenscentrum i proviningen (inte tillämpligt för reflektoranordningar och belysning för bakre registreringsskylt): .1.2.3 läget avsett för EG-typgodkännandemärket för komponent: .1.2.4 för belysning för bakre registreringsskylt, det geometriska läget i vilket anordningen skall monteras i förhållande till den yta som skall tas upp av registreringsskylten, och konturerna av den yta som skall vara lämpligt upplyst:1.2.5 för strålkastare och främre dimljus, en främre avbildning av ljus med detaljer om lyktglasens ribbverk, om sådana finns, och tvärsnitt: .1.3 En kort teknisk beskrivning som i synnerhet anger, bortsett från ljus med icke utbytbara ljuskällor, den kategori eller de kategorier av ljuskällor som föreskrivs vilka skall vara en eller flera av de som finns i direktiv 76/761/EEG (inte tillämpligt för reflektoranordning): .1.4 Särskilda uppgifter1.4.1 För belysning för bakre registreringsskylt, ett utlåtande om anordningen är avseedd för en bred/hög/både bred och hög skylt: .1.4.2 För strålkastare .1.4.2.1 uppgifter om strålkastarna är avsedda att avge både halv- och helljus eller endast en av dessa strålar: .1.4.2.2 uppgifter om strålkastaren är avsedd för halvljus, om den är konstruerad för både vänster- och högertrafik, eller för endast en av körriktningarna: .1.4.2.3 om strålkastaren är utrustad med en justerbar reflektor, en beskrivning av strålkastarens infattningsläge i förhållande till marken och fordonets längsgående mittplan, om strålkastaren är för användning i enbart detta läge, eller dessa lägen:1.4.3 För positionsljus, bromsljus och blinkers,1.4.3.1 om anordningen också kan användas i ett aggregat med två ljus av samma kategori: .1.4.3.2 om anordningen har två ljusstyrkenivåer (bromsljus och blinkers av kategori 2b) anordningsdiagram och beskrivning över systemets egenskaper som tillförsäkrar de två styrkenivåerna: .1.4.4 För reflektoranordningar, en kort beskrivning som ger tekniska specifikationer om material i reflektoranordningens optiska enhet: .1.4.5 För backningsstrålkastare, en angivelse om anordningen är avsedd att endast installeras i par med andra anordningar i ett fordon: .>Slut Grafik>Tillägg 2MALL Maximiformat: A4 (210 × 297 mm) EG-TYPGODKÄNNANDEINTYG >Start Grafik>Myndighetens stämpelMeddelande om- typgodkännande (1),- utvidgat typgodkännande (1),- vägrat typgodkännande (1),- återkallat typgodkännande (1),för en typ av fordon/komponent/separat teknisk enhet (1) med beaktande av direktiv . . ./. . ./EEG, senast ändrat genom direktiv . . ./. . ./EG.Typgodkännandenummer: .Orsak till utvidgning: .AVSNITT I0.1 Fabrikat (tillverkarens handelsbeteckning): .0.2 Typ och allmän(na) handelsbeteckning(ar): .0.3 Märkning av typen, om sådana finns på fordonet/komponenten/den separata tekniska enheten (1) (2): .0.3.1 Märkningens placering: .0.4 Fordonskategori (1) (3): .0.5 Tillverkarens namn och adress: .0.7 Om det förekommer komponenter och separata tekniska enheter, placering och fastsättningsmetod av EG-godkännandemärke: .0.8 Adress(er) till monteringsanläggning(ar): .AVSNITT II1. Ytterligare information (i tillämpliga fall): (se Tillägg)2. Teknisk tjänst som ansvarar för provningen: .3. Datum för provningsrapporten: .4. Provningsrapportens nummer: .5. Eventuella anmärkningar: (se Tillägg)6. Ort: .7. Datum: .8. Underskrift: .9. Innehållsförteckningen till en dokumentation som lämnats till den godkännande myndigheten, och som kan erhållas på begäran, bifogas.(1) Stryk om ej tillämpligt.(2) Om märkningen av typen innehåller tecken som inte är relevanta för beskrivningen av de fordon, komponenter eller den tekniska enhet som omfattas av detta typgodkännandeintyg, skall sådana tecken anges med symbolen "?" i dokumentet (t.ex. ABC??123???).(3) Enligt definitionen i del A i bilaga II till direktiv 70/156/EEG.Förlängning till EG-typgodkännandeintyg nr . . .om komponenttypgodkännande av av en belysnings- och ljussignalanordning enligt direktiven 76/757/EEG; 76/758/EEG; 76/759/EEG; 76/760/EEG; 76/761/EEG; 76/762/EEG; 77/538/EEG; 77/539/EEG; 77/540/EWG (1), senast ändrat genom direktiv(en) . . .1. YTTERLIGARE UPPGIFTER1.1 Om tillämpligt, beskriv för varje ljus1.1.1 Kategorin eller kategorierna av anordning(ar): .1.1.2 Antal och kategorin av ljuskällor (inte tillämpligt för reflektoranordning) (2): .1.1.3 Färgen på det ljus som alstras eller reflekteras: .1.1.4 Godkännande som beviljats för att endat användas som en utbytbar del för fordon som redan är ibruk; ja/nej (1) .1.2 Särskilda uppgifter för vissa typer av belysnings- eller ljussignalanordningar: .1.2.1 För reflektoranordningar: Isolerad/del av en hopsättning eller anordning (1): .1.2.2 För belysning för bakre registreringsskylt: Anordning för upplysning av en hög skylt/en låg skylt (1):.1.2.3 För strålkastare: Om utrustad med en justerbar reflektor, strålkastarens infattningsläge i förhållende till marken och fordonets längsgående mittplan, om strålkastaren är för användning i endbart detta läge, eller dessa lägen: .1.2.4 För backningsstrålkastare: Denna anordning skall endast installeras i fordonet som en del av ett par av anordningar: ja/nej (1) .5. ANMÄRKNINGAR5.1 Ritningar5.1.1 För belysning för bakre registreringsskylt: den medföljande ritningen nr . . . visar det geometeriska läget i vilket anordningen skall monteras i förhållande till den yta som skall tas upp av registreringsskylten, och konturerna av den yta som skall vara lämpligt upplyst.5.1.2 För reflektoranordningar: den medföljande ritningen nr . . . visar det geometeriska läget i vilket anordningen skall monteras på fordonet.5.1.3 För alla andra belysnings- och ljussignalanordningar: den medföljande ritningen nr . . . visar det geometeriska läget i vilket anordningen skall monteras på fordonet, samt anordningens referensaxel och referenscentrum.5.2 För strålkastare: Driftsätt som används under provningen (punkt 5.2.3.9 i bilaga I till direktiv 76/761/EEG): .(1) Stryk det som inte är tillämpligt.(2) För ljus med icke utbytbara ljuskällor, ange antal ljuskällor och deras wattförbrukning.>Slut Grafik>Tillägg 3EXEMPEL PÅ EG-TYPGODKÄNNANDEMÄRKE FÖR KOMPONENT Figur 1 >Hänvisning till >Den anordning som bär det EG-typgodkännandemärke för komponent som visas ovan är backljus, typgodkänt i Tyskland (e1) enligt detta direktiv (00) under det grundläggande godkännandenumret 1471. Pilen visar den sida på vilken de erforderliga fotometriska specifikationerna möts upp till en vinkel på 45° H.Figur 2Förenklad märkning av grupperade, kombinerade eller ömsesidigt inbyggda ljus när två eller fler ljus är delar av ett och samma aggregat >Hänvisning till >MODELL B>Hänvisning till >MODELL C>Hänvisning till >Anmärkning: tre exemplen på godkännandemärken, modellerna A, B och C, representerar tre varianter av märkning för en belysnings- och ljussignalanordning när två eller fler ljus är delar av en och samma enhet av grupperade, kombinerade eller ömsesidigt inbyggda ljus. Dessa godkännandemärken visar att anordningen godkändes i Tyskland (e1) under det grundläggande godkännandenumret 1712 och består aven reflektoranordning af klass 1A godkänd i enlighet med rådets direktiv 76/757/EEG (EGT nr L 262, 27.9.1976, s. 32), sekvensnummer 02,en bakre blinkers av kategori 2a godkänd i enlighet med rådets direktiv 76/759/EEG (EGT nr L 262, 27.9.1976, s. 1), sekvensnummer 01,ett rött bakre positionsljus (R) godkänt i enlighet med bilaga II till rådets direktiv 76/758/EEG, (EGT nr L 262, 27.9.1976, s. 54), sekvensnummer 02,ett bakre dimljus (F) godkänt i enlighet med direktiv 77/538/EEG, sekvensnummer 00,ett backningsstrålkastare (AR) godkänt i enlighet med direktiv 77/539/EEG, sekvensnummer 00,ett bromsljus med två ljusstyrkenivåer (S2) godkänt i enlighet med bilaga II till direktiv 76/758/EEG, sekvensnummer 02.en belysning för bakre registreringsskylt (L) godkänd i enlighet med rådets direktiv 76/760/EEG (EGT nr L 262, 27.9.1976, s. 85), sekvensnummer 00.BILAGA IIRÄCKVIDD OCH TEKNISKA KRAV1. RÄCKVIDDDetta direktiv avser backningsstrålkastare för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon.2. TEKNISKA KRAV2.1 De tekniska kraven är de som redovisas i punkterna 1 och 5 8, och bilagorna 3 4 till förordning nr 23 i Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa, som består av en konsolidering av följande dokument:- förordningen i originalform (00) som innefattar tillägg 1 4 till förordning nr 23 och en rättning (1);- tillägg 5 till förordning nr 23 (2),förutom att2.1.1 där hänvisning görs till `förordning nr 48` skall detta tydas som `direktiv 76/756/EEG`,2.1.2 där hänvisning görs till `förordning nr 37` skall detta tydas som `bilaga VII till direktiv 76/761/EEG`,2.1.3 i punkt 6.4, näst sista avsnittet, skall meningen `(se punkt 2 i denna förordning)` tydas som `(se tillägg 1 till bilaga I till detta direktiv)`,2.1.4 i punkt 6.4, sista avsnittet, skall meningen `en angivelse i punkt 11 `kommentarer` i meddelandeformuläret (se bilaga I till denna förordning)` tydas som `en angivelse i förlängningen till typgodkännandeintyget (se tillägg 2 till bilaga I till detta direktiv)`.>Plats för tabell>Tekniska krav till förordning nr 23 i Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa som avses i artikel 3 och i bilaga II punkt 2.1 i kommissionens direktiv 97/32/EG om anpassning till teknisk utveckling av rådets direktiv 77/539/EEG (1)om backningsstrålkastare för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon 1. DEFINITIONER I denna förordning gäller följande:1.1 Med backningsstrålkastare avses en fordonslykta som är utformad för att lysa upp vägen bakom fordonet och för att upplysa andra trafikanter om att fordonet backar eller avser att backa.1.2 De definitioner som ges i förordning nr 48 och de ändringsserier till denna som gäller vid tidpunkten för typgodkännandet skall tillämpas i denna förordning.1.3 Typer av backningsstrålkastare är backningsstrålkastare som skiljer sig från varandra i sådana väsentliga hänseenden som1.3.1 handelsbetäckning eller märke,1.3.2 optiksystemets egenskaper,1.3.3 infogandet av komponenter som kan variera de optiska effekterna, genom reflektering, refraktion eller absorbering och1.3.4 glödlampskategori.5. ALLMÄNNA SPECIFIKATIONER 5.1 Varje urval skall överensstämma med de specifikationer som fastställs i nedan uppräknade punkter.5.2 Backningsstrålkastare skall vara utformade så att de vid normal användning trots de vibrationer de utsätts för fortsätter att fungera tillfredsställande och uppfyller de egenskaper som denna förordning föreskriver.6. LJUSSTYRKA HOS UTSÄNT LJUS 6.1 Ljusstyrkan hos det ljus som utsänds av var och en av de två provexemplaren skall inte understiga det minimivärde och inte överstiga det maximivärde som fastställs nedan och skall mätas mot referensaxeln i de riktningar som visas nedan (uttryckt i grader från referensaxeln).6.2 Ljusstyrkan längs referensaxeln skall inte understiga 80 candela.6.3 Ljusstyrkan hos det ljus som utsänds i alla de riktningar där ljuset kan synas skall inte överstiga300 candela i riktningar i eller ovanför det horisontella planeteller600 candela i riktningar under det horisontella planet.6.4 Ljusstyrkan får inte i någon av de mätningsriktningar som visas i bilaga III understiga det minimivärde som fastställs i denna bilaga.Om backningsstrålkastaren är avsedd att endast installeras i ett par med andra anordningar i ett fordon skall den fotometriska styrkan endast mätas upp till en vinkel på 30 grader inåt och där skall ett fotometriskt värde på åtminstone 25 cd kunna uppmätas.Detta villkor skall klargöras i de tillämpningsföreskrifter för godkännande och andra liknande dokument (se punkt 2 i denna förordning).Dessutom skall i det fall där typgodkännande beviljas i enlighet med ovan nämnda villkor ett meddelande i "kommentarerna", paragraf 11 i meddelandeblanketten, (se bilaga I till denna förordning) upplysa om att anordningen endast skall installeras i ett par.6.5 Beträffande lyktor som innehåller fler än en ljuskälla skall lyktan uppfylla den minimisstyrka som krävs när någon av ljuskällorna är ur funktion och när alla ljuskällorna är maximalt tända skall maximalstyrkan inte överstigas.7. PROVNINGSFÖRFARANDE 7.1 Alla mätningar skall utföras med ofärgade standardglödlampor av de typer som rekommenderas för anordningen och vara reglerade så att det normala ljusflöde som föreskrivs för dessa glödlampstyper erhålls.7.1.1 Alla mätningar på lyktor som är utrustade med icke-utbytbara ljuskällor (glödlampor och andra) skall göras på 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V.Vad gäller ljuskällor som försörjs genom ett särskilt strömförsörjningsaggregat skall ovan nämnda märkspänningar tillämpas på ingångarna till detta strömförsörjningsaggregat. Provningslaboratoriet kan be tillverkaren tillhandahålla det särskilda strömförsörjningsaggregat som behövs för att försörja ljuskällan.8. LJUSSTYRKA HOS UTSÄNT LJUS Färgen på det utsända ljuset skall vara vit. I tveksamma fall kan färgen kontrolleras utifrån den definition av ljusvit färg som ges i bilaga IV i denna förordning.(1) EGT nr L 171, 30.6.1997, s. 49.BILAGA III Fotometriska mätningar 1. MÄTMETODER 1.1 När fotometriska mätningar görs skall ströreflektioner förhindras genom lämplig avskärmning.1.2 Om mätresultaten ifrågasätts skall mätningarna utföras på ett sådant sätt att följande krav uppfylls:1.2.1 Mätavståndet skall vara sådant att lagen om omvänd proportionalitet mot avståndet i kvadrat kan tillämpas.1.2.2 Mätutrustningen skall vara sådan att mottagarens öppning sedd från lyktans referenscentrum har en vinkel mellan 10 och 1.1.2.3 Ljusstyrkekravet för en viss observationsriktning skall anses uppfyllt om det uppfylls i en riktning som inte avviker mer än en kvarts grad från observationsriktningen.2. MÄTPUNKTER UTTRYCKTA SOM GRADTAL FÖR VINKELN MELLAN REFERENSAXELN OCH VÄRDENA AV DET UTSÄNDA LJUSETS MINIMISTYRKA. TOPP >Hänvisning till >2.1 Riktningarna H = 0° och V = 0° motsvarar referensaxeln. (På fordonet är de horisontella och parallella med fordonets symmetrilängdplan och orienterade i den erfordrade synbarhetsriktningen.) De passerar genom referenscentrum. De värden som ges i tabellen visar minimistyrkan i cd för de olika mätningsriktningarna.2.2 Om en visuell undersökning av en lykta visar att betydande lokala ljusstyrkevariationer förekommer skall en kontroll utföras för att säkerställa att ingen ljusstyrka som uppmäts mellan två av de mätriktningar som anges ovan understiger 50 % av den lägre av de två minimistyrkor som föreskrivs för dessa mätriktningar.3. FOTOMETRISK MÄTNING AV LYKTOR UTRUSTADE MED FLERA KÄLLOR Den fotometriska kapaciteten skall kontrolleras.3.1 För icke-utbytbara ljuskällor (glödlampor och andra)med ljuskällan kvar i lyktan i enlighet med punkt 7.1.1 i denna förordning.3.2 För utbytbara glödlampor:När de är utrustade med massproducerade glödlampor på 6,75 V, 13,5 V eller 28.0 V skall ljusstyrkan ligga mellan det maximivärde som fastställs i denna förordning och minimivärdet i denna förordning ökat med den tillåtna avvikelse för ljusflöden som medges för typen av glödlampa ifråga såsom det fastställs i förordning nr 37 om tillverkning av glödlampor. Alternativt kan en standardglödlampa användas i var och en av de enskilda positionerna och användas med sitt standardflöde medan de enskilda mätningarna i varje position läggs samman.BILAGA IV Ljusfärg på vitt ljus (Trikromatiska koordinater) >Plats för tabell>För kontroll av dessa färgegenskaper skall en ljuskälla med en färgtemperatur på 2,854 K motsvarande ljuskälla A enligt Internationella belysningskommissionen (ICI) användas.För lyktor som endast är utrustade med icke-utbytbara ljuskällor (glödlampor och andra) skall färgegenskaperna mätas på den i lyktan befintliga ljuskällan, i enlighet med punkt 7.1.1 i denna förordning.