title: Kommissionens direktiv 2007/57/EG av den 17 september 2007 om ändring av vissa bilagor till rådets direktiv 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG när det gäller gränsvärden för resthalter av ditiokarbamater (Text av betydelse för EES)

text:
               18.9.2007

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 243/61

      KOMMISSIONENS DIREKTIV 2007/57/EG
   av den 17 september 2007
   om ändring av vissa bilagor till rådets direktiv 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG när det gäller gränsvärden för resthalter av ditiokarbamater
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
   med beaktande av rådets direktiv 76/895/EEG av den 23 november 1976 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 5,
   med beaktande av rådets direktiv 86/362/EEG av den 24 juli 1986 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på spannmål (2), särskilt artikel 10,
   med beaktande av rådets direktiv 86/363/EEG av den 24 juli 1986 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på livsmedel av animaliskt ursprung (3), särskilt artikel 10,
   med beaktande av rådets direktiv 90/642/EEG av den 27 november 1990 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på produkter av vegetabiliskt ursprung inklusive frukt och grönsaker (4), särskilt artikel 7, och
   av följande skäl:

               (1)

               Gränsvärdena för resthalter avspeglar de minsta mängder bekämpningsmedel som krävs för ett effektivt växtskydd, när medlet används på ett sådant sätt att resthalterna blir så låga som är praktiskt möjligt och godtagbart ur toxikologisk synpunkt, särskilt vad gäller det beräknade intaget via födan.

               (2)

               Gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester skall ses över regelbundet och ändras med hänsyn till nya uppgifter, bland annat om nya eller ändrade användningsområden. Kommissionen har fått uppgifter om nya eller ändrade användningsområden som bör leda till ändrade resthalter av maneb, mankozeb, metiram, propineb och tiram.

               (3)

               Det verksamma ämnet ziram infördes i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (5) genom kommissionens direktiv 2003/81/EG (6). Införandet i bilaga I till direktiv 91/414/EEG grundades på en bedömning av de uppgifter som lämnats in om det föreslagna användningsområdet. Tillgängliga uppgifter har gåtts igenom och har befunnits vara tillräckliga för att vissa gränsvärden skall kunna fastställas.

               (4)

               Direktiven 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG innehåller redan gränsvärden för maneb, mankozeb, metiram, propineb och tiram på gemenskapsnivå. Dessa gränsvärden har beaktats vid anpassningen av de berörda gränsvärdena i det här direktivet. Eftersom resthalter av maneb, mankozeb, metiram, propineb, tiram och ziram inte är individuellt identifierbara vid rutinövervakning, har gränsvärden för resthalter fastställts för hela gruppen av dessa bekämpningsmedel, som också är kända som ditiokarbamater. Det finns visserligen metoder för att individuellt bestämma resthalter av propineb, tiram och ziram, men dessa kan inte användas rutinmässigt. Dessa metoder bör användas när det finns behov av den specifika koncentrationen av propineb, ziram och/eller tiram.

               (5)

               I kommissionens granskningsrapporter, som utarbetades inför införandet av de berörda verksamma ämnena i bilaga I till direktiv 91/414/EEG, fastställdes acceptabelt dagligt intag (ADI) och vid behov akut referensdos (ARfD) för ämnena. Konsumenternas exponering för livsmedelsprodukter som behandlats med det berörda verksamma ämnet har bedömts och utvärderats i enlighet med gemenskapens förfaranden. Världshälsoorganisationens riktlinjer (7) och yttrandet från vetenskapliga kommittén för växter (8) om de metoder som använts har också beaktats. De föreslagna gränsvärdena bedöms inte leda till att de acceptabla dagliga intagen eller de akuta referensdoserna överskrids.

               (6)

               Gränsvärdena bör fastställas till den lägsta analytiska bestämningsgränsen i de fall där godkänd användning av växtskyddsmedel inte ger upphov till påvisbara halter av bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel, eller då det inte finns några godkända användningsområden, eller då medlemsstaternas beslut om godkännande för vissa användningsområden inte underbyggts med nödvändiga uppgifter, eller då användningsområden i tredjeländer som ger upphov till bekämpningsmedelsrester i eller på sådana livsmedel som får övergå till fri omsättning på gemenskapens marknad inte har underbyggts med nödvändiga uppgifter.

               (7)

               Det är därför nödvändigt att ändra de gränsvärden som fastställs i bilagorna till direktiven 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG för att möjliggöra en ändamålsenlig övervakning och kontroll av användningsförbudet och för att skydda konsumenterna. Om gränsvärden redan har fastställts i bilagorna till dessa direktiv, är det lämpligt att ändra dem. Om gränsvärden ännu inte har fastställts bör de fastställas nu.

               (8)

               Direktiven 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

               (9)

               De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   I bilaga II till direktiv 76/895/EEG skall de uppgifter som gäller tiram utgå.
   Artikel 2
   Direktiv 86/362/EEG skall ändras i enlighet med bilaga I till det här direktivet.
   Artikel 3
   Direktiv 86/363/EEG skall ändras i enlighet med bilaga II till det här direktivet.
   Artikel 4
   Direktiv 90/642/EEG skall ändras i enlighet med bilaga III till det här direktivet.
   Artikel 5
   Medlemsstaterna skall senast den 18 mars 2008 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.
   De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 19 mars 2008.
   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.
   Artikel 6
   Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Artikel 7
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Bryssel den 17 september 2007.

            På kommissionens vägnar

         Markos KYPRIANOU

            Ledamot av kommissionen

      (1)  EGT L 340, 9.12.1976, s. 26. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/8/EG (EUT L 63, 1.3.2007, s. 9).

      (2)  EGT L 221, 7.8.1986, s. 37. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/27/EG (EUT L 128, 16.5.2007, s. 31).

      (3)  EGT L 221, 7.8.1986, s. 43. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/28/EG (EUT L 135, 26.5.2007, s. 6).

      (4)  EGT L 350, 14.12.1990, s. 71. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/39/EG (EUT L 165, 27.6.2007, s. 25).

      (5)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/52/EG (EUT L 214, 17.8.2007, s. 3).

      (6)  EUT L 224, 6.9.2003, s. 29.

      (7)  Riktlinjer för beräkning av intaget av bekämpningsmedelsrester (reviderad utgåva), upprättade av GEMS/Livsmedelsprogrammet i samarbete med Codex Alimentarius-kommittén för bekämpningsmedelsrester och utgivna av Världshälsoorganisationen 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

      (8)  Yttrande från vetenskapliga kommittén för växter om frågor som rör ändring av bilagorna till rådets direktiv 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG (yttrande från vetenskapliga kommittén för växter av den 14 juli 1998) (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/index_en.html).

      BILAGA I
      I del A i bilaga II till direktiv 86/362/EEG skall raderna för ”Mankozeb, maneb, metiram, propineb, zineb (summan uttryckt som CS2)” ersättas med följande:

                     ”Bekämpningsmedelsrester

                     Gränsvärden i mg/kg

                     Ditiokarbamater, uttryckt som CS2, inklusive mankozeb, maneb, metiram, propineb, tiram och ziram (1), (2)

                     1 Vete, råg, rågvete, spelt (ma, mz)
                     2 Korn, havre (ma, mz)
                     0,05 (4) Övriga spannmål

                     Propineb (uttryckt som propylendiamin) (3)

                     0,05 (4)

                     SPANNMÅL

                     Tiram (uttryckt som tiram) (3)

                     0,1 (4)

                     SPANNMÅL

                     Ziram (uttryckt som ziram) (3)

                     0,1 (4)

                     SPANNMÅL

         (1)  Gränsvärden uttryckta som CS2 kan härledas till olika ditiokarbamater och är därför inte tillräckliga som parameter för god jordbrukarsed. Dessa gränsvärden bör därför inte ligga till grund för en kontroll av om principerna för god jordbrukarsed uppfylls.

         (2)  Källan till resthalten anges inom parentes (mz: mankozeb, ma: maneb, me: metiram, pr: propineb, t: tiram, z: ziram).

         (3)  Eftersom samtliga ditiokarbamater bidrar till den slutliga resthalten av CS2 är det i allmänhet inte möjligt att åtskilja dem. Det finns dock metoder för att individuellt bestämma resthalter av propineb, ziram och tiram. Dessa metoder bör användas när det finns behov av den specifika koncentrationen av propineb, ziram och/eller tiram.

         (4)  Lägsta analytiska bestämningsgräns.”

      BILAGA II
      I del B i bilaga II till direktiv 86/363/EEG skall raderna för ”Mankozeb, maneb, metiram, propineb, zineb (summan uttryckt som CS2)” ersättas med följande:

                     Gränsvärden i mg/kg

                     Bekämpningsmedelsrester

                     av kött, även fett, köttberedningar, slaktbiprodukter och djurfetter som förtecknas i bilaga I med KN-nummer ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 och 1602

                     för mjölk och mjölkprodukter som förtecknas i bilaga I med KN-nummer 0401, 0402, 0405 00 och 0406

                     för färska ägg utan skal, fågelägg och äggula som förtecknas i bilaga I med KN-nummer 0407 00 och 0408

                     ”Ditiokarbamater, uttryckt som CS2, inklusive mankozeb, maneb, metiram, propineb, tiram och ziram

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)

         (1)  Lägsta analytiska bestämningsgräns.”

      BILAGA III
      I del A i bilaga II till direktiv 90/642/EEG skall raderna för ”Maneb, mankozeb, metiram, propineb och zineb (summan uttryckt som CS2)” ersättas med följande:

                     ”Bekämpningsmedelsrester och gränsvärden (mg/kg)

                     Grupper av och exempel på enskilda produkter för vilka gränsvärdena gäller

                     Ditiokarbamater, uttryckt som CS2, inklusive maneb, mankozeb, metiram, propineb, tiram och ziram (1), (2)

                     Propineb (uttryckt som propylendiamin) (3)

                     Tiram (uttryckt som tiram) (3)

                     Ziram (uttryckt som ziram) (3)

               1.   Frukt: färsk, torkad eller okokt, konserverad genom frysning utan tillsats av socker; nötter

                                 i)

                                 CITRUSFRUKTER

                     5 (mz)

                     0,05 (4)

                     0,1 (4)

                     0,1 (4)

                     Grapefrukt

                     Citroner

                     Lime

                     Mandariner (inkl. klementiner och andra hybrider)

                     Apelsiner

                     Pomelo

                     Övriga

                                 ii)

                                 TRÄDNÖTTER (skalade eller oskalade)

                     0,05 (4)

                     0,1 (4)

                     0,1 (4)

                     Mandlar

                     Paranötter

                     Cashewnötter

                     Kastanjer

                     Kokosnötter

                     Hasselnötter

                     Macadamianötter

                     Pekannötter

                     Pinjenötter

                     Pistaschmandlar

                     Valnötter

                     0,1 (mz)

                     Övriga

                     0,05 (4)

                                 iii)

                                 KÄRNFRUKTER

                     5 (ma, mz, me, pr, t, z)

                     0,3

                     Äpplen

                     5

                     0,1 (4)

                     Päron

                     5

                     1

                     Kvitten

                     Övriga

                     0,1 (4)

                     0,1 (4)

                                 iv)

                                 STENFRUKTER

                     Aprikoser

                     2 (mz, t)

                     3

                     Körsbär

                     2 (mz, me, pr, t, z)

                     0,3

                     3

                     5

                     Persikor (inkl. nektariner och liknande hybrider)

                     2 (mz, t)

                     3

                     Plommon

                     2 (mz, me, t, z)

                     2

                     2

                     Övriga

                     0,05 (4)

                     0,05 (4)

                     0,1 (4)

                     0,1 (4)

                                 v)

                                 BÄR OCH SMÅ FRUKTER

                     0,1 (4)

                                 a)

                                 Bordsdruvor och druvor för vinframställning

                     5 (ma, mz, me, pr, t)

                     Bordsdruvor

                     1

                     0,1 (4)

                     Druvor för vinframställning

                     1

                     3

                                 b)

                                 Jordgubbar (odlade)

                     10 (t)

                     0,05 (4)

                     10

                                 c)

                                 Rubusfrukter (odlade)

                     0,05 (4)

                     0,05 (4)

                     0,1 (4)

                     Björnbär

                     Blåhallon

                     Loganbär

                     Hallon

                     Övriga

                                 d)

                                 Andra små frukter och bär (odlade)

                     0,05 (4)

                     0,1 (4)

                     Blåbär

                     Tranbär

                     Vinbär (röda, svarta och vita)

                     5 (mz)

                     Krusbär

                     Övriga

                     0,05 (4)

                                 e)

                                 Vilda bär och frukter

                     0,05 (4)

                     0,05 (4)

                     0,1 (4)

                                 vi)

                                 DIVERSE FRUKTER

                     0,1 (4)

                     0,1 (4)

                     Avokado

                     Bananer

                     2 (mz, me)

                     Dadlar

                     Fikon

                     Kiwifrukter

                     Kumquat

                     Litchiplommon

                     Mango

                     2 (mz)

                     Oliver (bordsoliver)

                     5 (mz, pr)

                     0,3

                     Oliver (för oljeproduktion)

                     5 (mz, pr)

                     0,3

                     Papaya

                     7 (mz)

                     Passionsfrukt

                     Ananas

                     Granatäpplen

                     Övriga

                     0,05 (4)

                     0,05 (4)

                                 2.

                                 Grönsaker, färska eller okokta, frysta eller torkade

                     0,1 (4)

                                 i)

                                 ROT- OCH KNÖLGRÖNSAKER

                     0,1 (4)

                     Rödbetor

                     0,5 (mz)

                     Morötter

                     0,2 (mz)

                     Maniok

                     Rotselleri

                     0,3 (ma, me, pr, t)

                     0,3

                     Pepparrot

                     0,2 (mz)

                     Jordärtskockor

                     Palsternackor

                     0,2 (mz)

                     Rotpersilja

                     0,2 (mz)

                     Rädisor

                     Haverrot

                     0,2 (mz)

                     Sötpotatis

                     Kålrötter

                     Rovor

                     Jamsrot

                     Övriga

                     0,05 (4)

                     0,05 (4)

                                 ii)

                                 LÖKGRÖNSAKER

                     0,05 (4)

                     0,1 (4)

                     Vitlök

                     0,1 (mz)

                     Kepalök

                     1 (ma, mz)

                     Schalottenlök

                     1 (ma, mz)

                     Knipplök

                     1 (mz)

                     Övriga

                     0,05 (4)

                                 iii)

                                 FRUKTGRÖNSAKER

                     0,1 (4)

                                 a)

                                 Solanacea

                     Tomater

                     3 (mz, me, pr)

                     2

                     Paprikor

                     5 (mz, pr)

                     1

                     Auberginer

                     3 (mz, me)

                     Okra

                     0,5 (mz)

                     Övriga

                     0,05 (4)

                     0,05 (4)

                                 b)

                                 Gurkväxter — ätligt skal

                     2 (mz, pr)

                     Slanggurkor

                     2

                     Druvgurkor

                     Zucchini (sommarsquash)

                     Övriga

                     0,05 (4)

                                 c)

                                 Gurkväxter — oätligt skal

                     1 (mz, pr)

                     Meloner

                     1

                     Squash (vintersquash)

                     Vattenmeloner

                     1

                     Övriga

                     0,05 (4)

                                 d)

                                 Sockermajs

                     0,05 (4)

                     0,05 (4)

                                 iv)

                                 KÅLGRÖNSAKER

                     0,05 (4)

                     0,1 (4)

                                 a)

                                 Blommande kål

                     1 (mz)

                     Broccoli (inklusive calabrese)

                     Blomkål

                     Övriga

                                 b)

                                 Huvudbildande kål

                     Brysselkål

                     2 (mz)

                     Vitkål, rödkål

                     3 (mz)

                     Övriga

                     0,05 (4)

                                 c)

                                 Bladbildande kål

                     0,5 (mz)

                     Salladskål

                     Grönkål

                     Övriga

                                 d)

                                 Kålrabbi

                     1 (mz)

                                 v)

                                 BLADGRÖNSAKER OCH FÄRSKA ÖRTER

                     0,05 (4)

                                 a)

                                 Sallat och liknande

                     5 (mz, me, t)

                     Kryddkrasse

                     Vårklynne

                     Sallat

                     2

                     Escarole

                     2

                     Ruccolasallad

                     Blad och stjälkar av kål (inklusive rovblast)

                     Övriga

                     0,1 (4)

                                 b)

                                 Spenat och liknande

                     0,05 (4)

                     0,1 (4)

                     Spenat

                     Mangold

                     Övriga

                                 c)

                                 Vattenkrasse

                     0,3 (mz)

                     0,1 (4)

                                 d)

                                 Endiviasallat

                     0,5 (mz)

                     0,1 (4)

                                 e)

                                 Örter

                     5 (mz, me)

                     0,1 (4)

                     Körvel

                     Gräslök

                     Persilja

                     Snittselleri

                     Övriga

                                 vi)

                                 BALJVÄXTER (färska)

                     0,05 (4)

                     0,1 (4)

                     Bönor (med skida)

                     1 (mz)

                     Bönor (utan skida)

                     0,1 (mz)

                     Ärter (med skida)

                     1 (ma, mz)

                     Ärter (utan skida)

                     0,1 (mz)

                     Övriga

                     0,05 (4)

                                 vii)

                                 STJÄLKGRÖNSAKER (färska)

                     0,05 (4)

                     0,1 (4)

                     Sparris

                     0,5 (mz)

                     Kardon

                     Bladselleri

                     Fänkål

                     Kronärtskockor

                     Purjolök

                     3 (ma, mz)

                     Rabarber

                     0,5 (mz)

                     Övriga

                     0,05 (4)

                                 viii)

                                 SVAMP

                     0,05 (4)

                     0,05 (4)

                     0,1 (4)

                                 a)

                                 Odlad svamp

                                 b)

                                 Vild svamp

                                 3.

                                 Baljväxter (torkade)

                     0,05 (4)

                     0,1 (4)

                     0,1 (4)

                     Bönor

                     0,1 (mz)

                     Linser

                     Ärter

                     0,1 (mz)

                     Lupiner

                     Övriga

                     0,05 (4)

                                 4.

                                 Oljeväxtfröer

                     0,1 (4)

                     0,1 (4)

                     0,1 (4)

                     Linfrö

                     Jordnötter

                     Vallmofrö

                     Sesamfrö

                     Solrosfrö

                     Rapsfrö

                     0,5 (ma, mz)

                     Sojabönor

                     Senapsfrö

                     Bomullsfrö

                     Hampfrö

                     Pumpfrö

                     Övriga

                     0,1 (4)

                                 5.

                                 Potatis

                     0,3 (ma, mz, me, pr)

                     0,2

                     0,1 (4)

                     0,1 (4)

                     Färskpotatis

                     Övrig matpotatis

                                 6.

                                 Te (torkade blad och stjälkar, jästa eller ojästa, av Camellia sinensis)

                     0,1 (4)

                     0,1 (4)

                     0,2 (4)

                     0,2 (4)

                                 7.

                                 Humle (torkad), inkl. pellets och icke-koncentrerat pulver

                     25 (pr)

                     50

                     0,2 (4)

                     0,2 (4)

         (1)  Gränsvärden uttryckta som CS2 kan härledas till olika ditiokarbamater och är därför inte tillräckliga som parameter för god jordbrukarsed. Dessa gränsvärden bör därför inte ligga till grund för en kontroll av om principerna för god jordbrukarsed uppfylls.

         (2)  Källan till resthalten anges inom parentes (ma: maneb, mz: mankozeb, me: metiram, pr: propineb, t: tiram, z: ziram).

         (3)  Eftersom samtliga ditiokarbamater bidrar till den slutliga resthalten av CS2 är det i allmänhet inte möjligt att åtskilja dem. Det finns dock metoder för att individuellt bestämma resthalter av propineb, ziram och tiram. Dessa metoder bör användas när det finns behov av den specifika koncentrationen av propineb, ziram och/eller tiram.

         (4)  Lägsta analytiska bestämningsgräns.”


Avis juridique important

|

31971L0316

Rådets direktiv 71/316/EEG av den 26 juli 1971 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om gemensamma föreskrifter för både mätdon och metrologiska kontrollmetoder

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 202 , 06/09/1971 s. 0001 - 0013 Finsk specialutgåva Område 13 Volym 2 s. 0003  Dansk specialutgåva: Serie I Område 1971(II) s. 0635  Svensk specialutgåva Område 13 Volym 2 s. 0003  Engelsk specialutgåva: Serie I Område 1971(II) s. 0707  "Grekisk specialutgåva" Område 13 Volym 1 s. 0139  Spansk specialutgåva: Område 13 Volym 2 s. 0017  Portugisisk specialutgåva: Område 13 Volym 2 s. 0017

RÅDETS DIREKTIV av den 26 juli 1971 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om gemensamma föreskrifter för både mätdon och metrologiska kontrollmetoder (71/316/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande(1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2), ochmed beaktande av följande:Mätdons tekniska egenskaper och metoderna för metrologisk kontroll är i medlemsstaterna underkastade tvingande bestämmelser som skiljer sig mellan medlemsstaterna och därmed utgör handelshinder och kan skapa skilda konkurrensvillkor inom gemenskapen.Ett av syftena med medlemsstaternas kontrollverksamhet är att säkerställa att kunden får den kvantitet som motsvarar betalat pris. Avsikten med detta direktiv är därför inte att avskaffa denna kontrollverksamhet utan att eliminera de skillnader mellan bestämmelserna som utgör handelshinder.Dessa hinder mot att skapa en väl fungerande gemensam marknad kan minskas och avlägsnas om samma krav gäller i alla medlemsstater. Inledningsvis kan de gemensamma kraven komplettera de gällande nationella bestämmelserna, och senare, när de nödvändiga förutsättningarna föreligger, ersätta dessa.Även under den period när gemenskapsbestämmelserna och nationella bestämmelser existerar vid sidan av varandra kommer gemenskapsbestämmelserna att göra det möjligt för företag att tillverka produkter med enhetliga tekniska egenskaper, så att produkterna kan marknadsföras och användas i hela gemenskapen när de varit föremål för EEG-kontroll.Gemenskapsbestämmelserna om tekniska krav på konstruktion och funktion bör säkerställa att mätdon fortlöpande ger mätresultat som är tillräckligt noggranna för avsett ändamål.Medlemsstaterna kontrollerar vanligen att mätdon uppfyller de tekniska kraven, särskilt genom förfaranden för typgodkännande och verifikation, innan de släpps ut på marknaden eller tas i bruk. När det är lämpligt kontrolleras mätdonen också när de är i drift. För att uppnå fri rörlighet för mätdon inom gemenskapen måste medlemsstaterna också ömsesidigt erkänna varandras kontroller, och lämpliga former för EEG-typgodkännande och första EEG-verifikation liksom EEG-metoder för metrologisk kontroll måste fastställas, i enlighet med detta direktiv och tillämpliga särdirektiv.När ett mätdon eller en produkt försetts med märkning som visar att mätdonet eller produkten genomgått de tillämpliga kontrollerna innebär detta att mätdonet eller produkten uppfyller de tillämpliga tekniska kraven inom gemenskapen. Det är därför inte nödvändigt att upprepa de kontroller som gjorts, när detta mätdon eller denna produkt importeras eller tas i drift.De nationella reglerna om metrologi omfattar många olika kategorier av mätdon och produkter. Detta direktiv bör fastställa de allmänna bestämmelserna, särskilt för EEG-typgodkännande och första EEG-verifikation samt för EEG-metoder för metrologisk kontroll. I direktiv med närmare bestämmelser kommer de tekniska kraven på konstruktion, funktion och noggrannhet att fastställas, liksom kontrollförfarandena för de olika kategorierna av mätdon och produkter samt där så är lämpligt förutsättningarna för att gemenskapsbestämmelser skall ersätta gällande nationella bestämmelser.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.KAPITEL I Grundläggande principer Artikel 11. Ingen medlemsstat får förhindra, förbjuda eller begränsa att ett instrument för mätning (nedan kallat "mätdon") eller tillsatsutrustning släpps ut på marknaden eller tas i drift om mätdonet eller utrustningen försetts med märkning för första EEG-verifikation eller med EEG-typgodkännande såsom anges i artikel 10 och 11.2. Medlemsstaterna skall ge EEG-typgodkännande och första EEG-verifikation samma status som motsvarande nationella förfaranden.3. Medlemsstaterna får kräva EEG-typgodkännande eller första EEG-verifikation för en kategori av mätdon om motsvarande kontroll är lagfäst för samma kategori mätdon enligt nationell lagstiftning som ännu inte harmoniserats på gemenskapsnivå.4. Mätegenskaper och tekniska krav om konstruktion och funktion kommer att fastställas i särdirektiv för den berörda kategorin av mätdon.Dessa direktiv kan också fastställa- om sådana instrument skall vara föremål för både EEG-typgodkännande och första EEG-verifikation, eller om endera räcker, samt- vilken dag de nationella bestämmelser som anpassats till det tillämpliga särdirektivet fullständigt skall ersätta de nationella bestämmelser som tidigare tillämpats på nya mätdon av samma kategori.KAPITEL 2 EEG-typgodkännande Artikel 21. EEG-typgodkännande av ett mätdon innebär att det får genomgå första EEG-verifikation, och när detta inte krävs, att det är tillåtet att släppa ut mätdonet på marknaden eller att ta det i drift. Om det särdirektiv som är tillämpligt för en viss kategori mätdon undantar denna kategori från EEG-typgodkännande, får mätdonen i denna kategori genomgå första EEG-verifikation direkt.2. Om en medlemsstat har erforderlig utrustning för kontroll, skall medlemsstaten på begäran av tillverkaren eller dennes representant utfärda EEG-typgodkännande för varje typ av mätdon och tillsatsutrustning som har de mätegenskaper och uppfyller de krav om konstruktion och funktion som fastställs i det särdirektiv som är tillämpligt på kategorin av mätdon i fråga.3. För ett visst mätdon får ansökan om EEG-typgodkännande endast inlämnas i en medlemsstat.4. En medlemsstat som utfärdat EEG-typgodkännande skall vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att den hålls informerad om alla modifikationer av eller tillägg till den godkända typen. Medlemsstaten skall informera de övriga medlemsstaterna om sådana förändringar.Modifikationer av eller tillägg till en godkänd typ skall i sin tur typgodkännas av den medlemsstat som utfärdade EEG-typgodkännandet, om sådana förändringar påverkar eller kan påverka mätresultat eller de villkor som föreskrivits för användning av mätdonet.5. Medlemsstaterna skall utfärda EEG-typgodkännande enligt bestämmelserna i detta kapitel, punkt 1 och 2 i bilaga 1 och de tillämpliga särdirektiven.Artikel 3Om EEG-typgodkännande beviljas för tillsatsutrustning skall följande specificeras i godkännandeintyget:- Vilka typer av mätdon som tillsatsutrustningen kan anslutas till eller ingå i.- De allmänna villkor som gäller för det typgodkända mätdonets helhetsfunktion.Artikel 41. När ett mätdon klarat undersökningen för EEG-typgodkännande enligt bilaga 1 punkt 2, skall den medlemsstat som genomfört denna undersökning utfärda ett EEG-typgodkännandeintyg och sända detta till sökanden. I de fall som beskrivs i artikel 11 eller i ett särdirektiv skall sökanden på varje mätdon och all tillsatsutrustning som motsvarar den godkända typen anbringa eller låta anbringa det godkännandemärke som anges i intyget. I alla andra fall får sökanden anbringa eller låta anbringa märket.2. De bestämmelser som rör intyget, märket, eventuell deponering av typexemplar i fråga och offentliggörandet av EEG-typgodkännande anges i punkt 3, 4, 5 och 6 i bilaga 1.Artikel 51. Ett EEG-typgodkännande skall gälla i tio år. Det får därefter förlängas i tioårsperioder. Antalet mätdon av den godkända typen som får tillverkas får inte begränsas.Om ett EEG-godkännande inte förlängs skall godkännandet likväl fortsätta att gälla de mätdon som redan är i drift och som uppfyller bestämmelserna i detta direktiv.2. När ett godkännande eller en förnyelse av godkännande inte kan beviljas fullt ut för vissa mätinstrument, kan ett begränsat godkännande eller en begränsad förnyelse av godkännande beviljas sedan de övriga medlemsstaterna informerats och, om så är lämpligt, rådfrågats. I det fall som avses i tredje strecksatsen är det obligatoriskt att samråda med de övriga medlemsstaterna då utrustningen skall installeras i en annan medlemsstat än den där EEG-typgodkännandeintyget utfärdats. Godkännandet får ha följande begränsningar:- Inskränkning av giltighetsperioden till mindre än tio år.- Begränsning av antalet mätdon som godkännandet får omfatta.- Skyldighet att underrätta behöriga myndigheter om var mätdon installeras.- Begränsning av användningsområdet.3. När ny teknik som inte omfattas av särdirektiv tillämpas, kan ett begränsat EEG-typgodkännande beviljas efter samråd med övriga medlemsstater. Detta begränsade godkännade kan omfattas av de begränsningar som anges i punkt 2, och av särskilda villkor som står i samband med tekniken i fråga.Godkännande får dock endast utfärdas under följande förutsättningar:- Det särskilda direktivet för denna mätdonkategori har trätt i kraft.- Ingen avvikelse har gjorts i förhållande till de största tillåtna fel som fastställts i särdirektiven.Ett sådant godkännande får inte ha längre giltighet än två år. Det får förlängas med högst tre år.4. Om den medlemsstat som beviljat begränsat EEG-typgodkännande enligt punkt 3 anser att en ny teknik visat tillfredsställande resultat, skall medlemsstaten ansöka om en anpassning av det berörda direktivet till den tekniska utvecklingen, i enlighet med artiklarna 18 och 19.Artikel 6Om EEG-typgodkännande inte krävs för en kategori av mätdon som uppfyller kraven i ett särdirektiv får tillverkaren på eget ansvar anbringa det särskilda märke som beskrivs i bilaga 1 punkt 3.3 på mätdon i den kategorin.Artikel 71. Den medlemsstat som beviljat EEG-typgodkännande får återkalla detta i följande fall:a) De mätdon som godkänts motsvarar inte den godkända typen eller uppfyller inte kraven i det tillämpliga särdirektivet.b) De metrologiska kraven enligt godkännandeintyget eller enligt artikel 5.2 eller 5.3 uppfylls inte.2. Den medlemsstat som beviljat EEG-typgodkännande skall återkalla detta om de mätdon som har samma utförande som den godkända typen under drift uppvisar någon felaktighet av allmän karaktär som gör dem olämpliga för avsedd användning.3. Om denna medlemsstat av någon annan medlemsstat informeras om att något av fallen enligt punkterna 1 och 2 inträffat, skall åtgärderna enligt dessa punkter vidtagas efter samråd med den informerande medlemsstaten.4. Den medlemsstat som tillkännager att ett fall enligt punkt 2 har inträffat får förbjuda tills vidare att ifrågavarande mätdon släpps ut på marknaden eller tas i drift. Den skall genast informera de andra medlemsstaterna och kommissionen och ange skälen för sitt beslut. Samma procedur skall tillämpas om ett fall enligt punkt 1 ovan inträffar för mätdon som undantagits från första EEG-verifikation, om tillverkaren trots anmaning inte åtgärdar mätdonen så att de överensstämmer med den godkända typen respektive uppfyller kraven i det tillämpliga särdirektivet.5. Om den medlemsstat som utfärdat typgodkännandet blivit informerad om att ett fall enligt punkt 2 har inträffat och bestrider detta, eller bestrider att de åtgärder som vidtagits enligt punkt 4 är berättigade, skall de inblandade medlemsstaterna söka komma överens.Kommissionen skall hållas informerad, och skall vid behov genomföra särskilt samråd för att uppnå en överenskommelse.KAPITEL III Första EEG-verifikation Artikel 81. Första EEG-verifikation innebär undersökning av ett nytt eller renoverat mätdon för att kontrollera att det överensstämmer med den godkända typen och/eller med kraven enligt de tillämpliga särdirektiven. Överensstämmelsen intygas med märkning för första EEG-verifikation.2. Vid tillgång till erforderlig utrustning skall medlemsstaterna utföra första EEG-verifikation av mätdon som underkastats kontroll och som uppges ha de mätegenskaper och uppfylla de tekniska krav om konstruktion och funktion som fastställts i särdirektivet för den aktuella kategorin av mätdon.3. För mätdon som försetts med märkning för första EEG-verifikation skall den skyldighet som ålagts medlemsstaterna enligt artikel 1.1 gälla fram till slutet av året efter det år då märkningen anbringades, om längre giltighetstid inte föreskrivs i särdirektiv.Artikel 9När ett mätdon inlämnas för första EEG-verifikation skall den medlemsstat som utför undersökningen bestämmaa) huruvida mätdonet tillhör en kategori som undantagits från EEG-typgodkännande, och i så fall huruvida det uppfyller de tekniska krav i fråga om konstruktion och funktion som fastställts i särdirektiven rörande denna kategori,b) huruvida mätdonet har erhållit EEG-typgodkännande, och i så fall huruvida det överensstämmer med den godkända typen.Den undersökning som utförs vid första EEG-verifikation enligt de särskilda direktiven skall, i enlighet med relevanta särdirektiv, särskilt omfatta följande:- De metrologiska egenskaperna.- De största tillåtna felen.- Konstruktionen, i den mån denna garanterar att egenskaperna sannolikt inte kommer att försämras avsevärt under normala driftsförhållanden.- Förekomsten av föreskriven märkning och märkskyltarnas korrekta placering.Artikel 101. När ett mätdon godkänts vid en första EEG-verifikation enligt artikel 9 och bilaga 2 punkt 1-2, skall EEG-märket för partiell eller slutlig verifikation anbringas på instrumentet av medlemsstaterna, i enlighet med bilaga 2 punkt 3.2. Bestämmelser som rör EEG-verifikationsmärkets form och egenskaper fastställs i bilaga 2 punkt 3.Artikel 11Om första EEG-verifikation inte krävs för en kategori av mätdon som uppfyller kraven i ett särdirektiv skall tillverkaren på eget ansvar anbringa på mätdonet det särskilda märke som beskrivs i punkt 3.4 i bilaga 1.KAPITEL IV Gemensamma bestämmelser för EEG-typgodkännande och första EEG-verifikation Artikel 12Medlemsstaterna skall vidta alla åtgärder som behövs för att hindra att mätdon förses med märkning som kan förväxlas med EEG-märkning.Artikel 13Varje medlemsstat skall anmäla till de övriga medlemsstaterna och till kommissionen vilka organ som bemyndigats att anbringa det märke som som avses i artikel 10.Artikel 14Medlemsstaterna får kräva att den föreskrivna märkningen utförs på landets officiella språk.KAPITEL V Kontroll av mätdon i drift Artikel 151. Om medlemsstater kontrollerar mätdon som är i drift och försetts med EEG-märkning, skall förhållandet mellan de krav som ställs vid provning i samband med denna kontroll och de krav som ställs vid provning före idrifttagande, särskilt i fråga om största tillåtna fel under drift, vara detsamma som motsvarande förhållande vid provning av mätdon för kontroll av att nationella tekniska krav som inte harmoniserats på gemenskapsnivå uppfylls. Detta gäller, om inte särdirektiv specificerar hur kontrollen skall utföras och vilka de största tillåtna felen under drift skall vara.2. Om ett mätdon försetts med EEG-märkning, men inte uppfyller kraven enligt det tillämpliga särdirektivet, särskilt i fråga om största tillåtna fel, får en medlemsstat trots bestämmelserna i artikel 1.1 förbjuda användning av ett sådant mätdon på samma sätt som användning av ett mätdon som försetts med nationell märkning.KAPITEL VI EEG:s metoder för metrologisk kontroll Artikel 161. Harmoniseringen av mätmetoder och metrologisk kontroll samt, om så krävs, av de metoder som krävs för att tillämpa dessa kan regleras genom särdirektiven.2. Särdirektiven kan också innefatta en harmonisering av de krav som skall uppfyllas för att få saluföra vissa produkter, särskilt vad gäller föreskrifter, mätegenskaper och märkning av emballerade mängder.KAPITEL VII Anpassning av direktiven till tekniska framsteg Artikel 17De ändringar som behövs för att anpassa- bilagorna 1 och 2 till detta direktiv och- särdirektivens tekniska bilagor som behandlar de olika kategorierna av instrument, de lagfästa mätenheterna och EEG:s metoder för metrologisk kontrolltill den tekniska utvecklingen skall fastställas enligt det förfarande som anges i artikel 19.Artikel 181. Härmed tillsätts en kommitté för anpassning till tekniska framsteg av direktiven enligt artikel 16 (nedan kallad "kommittén"). Den skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och dess ordförande skall vara en företrädare för kommissionen.2. Kommittén skall fastställa sin arbetsordning.Artikel 191. När förfarandet enligt denna artikel 18 skall tillämpas skall ordföranden hänskjuta ärendet till kommittén, antingen på eget initiativ eller på begäran av någon företrädare för en medlemsstat.2. Kommissionens företrädare skall inge till kommittén ett utkast till de åtgärder som skall fastställas. Kommittén skall inom en av ordföranden satt tidsfrist, vars längd beror av ärendets brådska, avge ett yttrande över utkastet. Yttranden från kommittén skall antas med kvalificerad majoritet enligt artikel 148.2 i fördraget. Ordföranden skall inte delta i omröstningar.3. a) Kommissionen skall anta de föreslagna åtgärderna om kommittén tillstyrker dessa.b) Om de föreslagna åtgärderna inte tillstyrkes av kommittén, eller om kommittén inte avgett något yttrande, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet de åtgärder som skall vidtas. Rådet fattar beslut med kvalificerad majoritet.c) Om rådet inom tre månader efter det att förslaget inkommit inte fattat beslut skall de föreslagna åtgärderna fastställas av kommissionen.KAPITEL VIII Slutbestämmelser Artikel 20I alla beslut, som fattas enligt de bestämmelser som antagits för att följa detta direktiv och särdirektiven för mätdonen i fråga och som innebär att EEG-typgodkännande eller förlängning av EEG-typgodkännande vägras, att EEG-typgodkännande återkallas, att första EEG-verifikation vägras eller att försäljning eller användning förbjuds, skall skälen för beslutet anges. Den berörda parten skall underrättas om beslutet och samtidigt få upplysning om vilka möjligheter som finns att få beslutet prövat enligt medlemsstaternas lagstiftning och om den tid vilken sådan prövning kan begäras.Artikel 211. Medlemsstaterna skall inom 18 månader från dagen för anmälan av detta direktiv sätta i kraft de lagar och andra författningar som krävs för att följa det. Kommissionen skall genast underrättas om detta.2. Medlemsstaterna skall se till att till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 22Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 26 juli 1971.På rådets vägnarA. MOROOrdförande(1) EGT nr C 45, 10.5.1971, s. 26.(2) EGT nr C 36, 19.4.1971, s. 8.BILAGA 1EEG-TYPGODKÄNNANDE1. Ansökan om EEG-godkännande1.1. Ansökan och skriftväxling i samband därmed skall avfattas på ett officiellt språk enligt lagstiftningen i den stat där ansökan inlämnas. Medlemsstaten får kräva att också de handlingar som bifogas ansökan skall avfattas på samma officiella språk.Sökanden skall samtidigt sända en kopia av sin ansökan till alla medlemsstater.1.2. Ansökan skall innehålla uppgifter om:- namn och adress för tillverkaren eller företaget, för tillverkarens eller företagets befullmäktigade representant eller för sökanden,- mätdonskategori,- avsett användningsområde,- mätegenskaper,- eventuell kommersiell beteckning eller typbeteckning.1.3 Till ansökan skall fogas två exemplar av alla handlingar som krävs för bedömning av ansökan, särskilt följande:1.3.1 Beskrivning av- mätdonets konstruktion och funktion,- skyddsanordningar för att säkerställa korrekt funktion,- anordningar för inställning och justering,- avsedd placering av- verifikationsmärkning,- eventuell försegling.1.3.2 Sammanställningsritningar och vid behov detaljritningar över viktiga komponenter.1.3.3 Schematisk ritning som visar mätdonets funktionsprinciper och om nödvändigt ett fotografi.1.4 Till ansökan skall där så är lämpligt fogas de handlingar som rör redan beviljade nationella godkännanden.2. Undersökning för EEG-godkännande2.1 Undersökningen skall omfatta följande:2.1.1 Granskning av handlingarna och undersökning av typens mätegenskaper i det metrologiska kontrollorganets laboratorium, i annat godkänt laboratorium eller hos tillverkaren, leverantören eller användaren.2.1.2 Om typens mätegenskaper är väl kända, är en granskning av handlingarna tillräcklig.2.2 Undersökningen skall omfatta mätdonets alla egenskaper vid normala driftsförhållanden. Under sådana förhållanden skall kraven i fråga om mätegenskaper vara uppfyllda.2.3 Inriktningen och omfattningen av undersökningen enligt punkt 2.1 ovan kan specificeras i särdirektiv.2.4 Kontrollorganet kan kräva att sökanden ställer normaler och nödvändiga resurser i form av utrustning och personal till förfogande för genomförande av godkännandeprovningen.3. Intyg och märke för EEG-godkännande3.1 I intyget skall resultaten av undersökningen av typen redovisas och de andra krav förtecknas som skall uppfyllas. Till intyget skall fogas de beskrivningar, ritningar och diagram som krävs för att identifiera typen och för att förklara hur den fungerar. Godkännandemärket enligt artikel 4 i detta direktiv skall ha formen av ett stiliserat "å" som- i sin övre del innehåller bokstavsbeteckningen för den stat som utfärdat godkännandet (B för Belgien, D för Förbundsrepubliken Tyskland, F för Frankrike, I för Italien, L för Luxemburg, NL för Nederländerna) samt de sista två siffrorna i årtalet för godkännandet,- i sin nedre del innehåller en beteckning som bestämts av det kontrollorgan som utfärdat godkännandet (ett identifikationsnummer).- I punkt 6.1 nedan visas ett exempel på detta godkännandemärke.3.2 Om ett begränsat EEG-godkännande utfärdats skall bokstaven P med samma storlek som den stiliserade bokstaven å placeras framför denna.I punkt 6.2 nedan visas ett exempel på detta märke för begränsat godkännande.3.3 Märket enligt artikel 6 i detta direktiv är detsamma som märket för EEG-godkännande, med den skillnaden att den stiliserade bokstaven å är spegelvänd kring en lodrät axel.I punkt 6.3 nedan visas ett exempel på detta märke.3.4 Märket enligt artikel 11 i detta direktiv är EEG-godkännandemärket inskrivet i en sexhörning.I punkt 6.4 nedan visas ett exempel på detta märke.3.5. De märken som tillverkaren anbringar enligt bestämmelserna i detta direktiv skall anbringas på en synlig plats på varje mätdon och varje tillsatsutrustning. Märkningen skall vara läslig och beständig. Om det är tekniskt svårt att anbringa märkningen, kan undantag göras enligt särdirektiv eller efter överenskommelse mellan medlemsstaternas metrologiska kontrollorgan.4. Deponering av typexemplarKontrollorgan som beviljat godkännande kan, i de fall som anges i särdirektiv och om så bedöms nödvändigt, begära att ett provexemplar för vilket godkännande utfärdats skall deponeras. Kontrollorganet kan tillåta att delar, skalmodeller eller ritningar av mätdonet deponeras i stället för ett provexemplar. Detta skall i så fall anges på typgodkännandeintyget.5. Offentliggörande av godkännanden5.1. EEG-typgodkännanden och begränsade EEG-typgodkännanden skall offentliggöras i en särskild bilaga till Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Detta gäller också typgodkännanden av tillsatsutrustning.5.2. Samtidigt som underrättelse lämnas till den berörda parten skall kopior av EEG-godkännandeintyget sändas till kommissionen och till övriga medlemsstater. Medlemsstaterna kan också efter begäran få kopior av de metrologiska undersökningsrapporterna.5.3. Proceduren för offentliggörande enligt punkt 5.1 och 5.2 skall gälla också vid återkallande av EEG-godkännanden och andra meddelanden som rör omfattningen och giltigheten av EEG-typgodkännanden.5.4. En medlemsstat som avslår en ansökan om typgodkännande skall informera övriga medlemsstater och kommissionen om detta.6. Märken för EEG-typgodkännande6.1. EEG-typgodkännandemärkeExempel: >Hänvisning till >EEG-typgodkännande utfärdat av Förbundsrepubliken Tysklands metrologiska kontrollorgan år 1971 (se första strecksatsen i punkt 3.1).Identifieringsnummer för EEG-godkännandet (se andra strecksatsen i punkt 3.1.)6.2. Märke för begränsat EEG-typgodkännande(se punkt 3.2)Exempel: >Hänvisning till >Begränsat EEG-typgodkännande utfärdat av Förbundsrepubliken Tysklands metrologiska kontrollorgan år 1971.Identifieringsnummer för det begränsade EEG-typgodkännandet.6.3. Märke för undantag från EEG-typgodkännande(se punkt 3.3)Exempel: >Hänvisning till >Mätdon som konstruerats i Tyskland år 1971 och för vilket inget EEG-typgodkännande krävs.Referensnummer för den mätdonskategori som befriats från kravet på EEG-typgodkännande, om kategorin har angetts i ett särdirektiv.6.4. Märke för EEG-typgodkännande av mätdon som undantas från första EEG-verifikation(se punkt 3.4)Exempel: >Hänvisning till >EEG-typgodkännande utfärdat av Förbundsrepubliken Tysklands metrologiska kontrollorgan år 1971.Identifieringsnummer för EEG-typgodkännandet.>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >BILAGA 2FÖRSTA EEG-VERIFIKATION1. Allmänt1.1 Första EEG-verifikation kan omfatta ett eller flera steg (vanligen två).1.2 Om inte annat föreskrivs i särdirektiv gäller följande:1.2.1 Första EEG-verifikation skall utföras i ett steg för mätdon som när de lämnar fabriken utgör en enhet, dvs. som i princip kan flyttas till installationsplatsen utan att först tas isär.1.2.2 Första EEG-verifikation skall utföras i två eller flera steg för mätdon som för att fungera korrekt är beroende av installations- eller användningsvillkor.1.2.3 Verifikationens första steg skall särskilt säkerställa att mätdonet överensstämmer med den godkända typen eller, för ett mätdon som undantagits från typgodkännande, att det överensstämmer med tillämpliga bestämmelser.2. Plats för första EEG-verifikation2.1 Om ingen plats anges i särdirektiven skall verifikation av mätdon som skall verifieras i ett enda steg utföras på den plats som det berörda metrologiska kontrollorganet bestämmer.2.2 Mätdon som kräver verifikation i två eller flera steg skall verifieras av det för det enskilda fallet territoriellt behöriga metrologiska kontrollorganet.2.2.1 Det sista steget i en verifikation skall utföras på installationsplatsen.2.2.2 För de övriga stegen i en verifikation gäller punkt 2.1.2.3 Om verifikationen utförs utanför det metrologiska kontrollorganets lokaler kan kontrollorganet särskilt kräva att sökanden- ställer normaler och resurser i form av utrustning och personal till förfogande för verifikationen,- tillhandahåller en kopia av EEG-typgodkännandeintyget.3. Märkning för första EEG-verifikation3.1 Beskrivning av märkning för första EEG-verifikation.3.1.1 Om inte annat föreskrivs i särdirektiv gäller följande för märkning för första EEG-verifikation som anbringas enligt punkt 3.3:3.1.1.1 Slutlig märkning för första EEG-verifikation skall bestå av två märken, varava) det första märket skall ha formen av bokstaven "e", som- i sin övre hälft innehåller bokstavsbeteckningen för den medlemsstat som genomför verifikationen (B för Belgien, D för Förbundsrepubliken Tyskland, F för Frankrike, I för Italien, L för Luxemburg, NL för Nederländerna), om nödvändigt tillsammans med en eller två siffergrupper som anger en geografisk region inom staten ifråga,- i sin nedre hälft innehåller identifikationsnumret för det organ eller myndighet som genomför verifikationen.b) Det andra märket skall bestå av de två sista siffrorna i årtalet för verifikationen, inskrivna i en sexhörning.3.1.1.2 Märkning för partiell första EEG-verifikation skall enbart omfatta det första märket. Detta skall också fungera som försegling.3.2 Märkenas form och storlek3.2.1 I bifogade figurer visas form, mått och konturer för de bokstäver och siffror som ingår i märkning för första EEG-verifikation enligt punkt 3.1 ovan. De första två figurerna visar märkenas olika delar, den tredje är ett exempel på märket. De mått som anges i figurerna har enheten lika med diametern på den cirkel som omskriver bokstaven e resp sexhörningen. Dessa cirklars faktiska diameter är 1,6 mm, 3,2 mm, 6,3 mm eller 12,5 mm.3.2.2 Medlemsstaternas metrologiska kontrollorgan skall utväxla originalritningarna över sina märken för första EEG-verifikation, vilka är utformade i enlighet med förebilderna i figurerna.3.3 Anbringande av märkningen3.3.1 Slutlig märkning för EEG-verifikation skall anbringas på angiven plats på mätdonet när detta genomgått fullständig verifikation och befunnits uppfylla EEG-kraven.3.3.2 Märkning för partiell EEG-verifikation:3.3.2.1 När verifikation utförs i flera steg på ett mätdon eller en del av ett mätdon som uppfyller de krav som inte behöver verifieras på installationsplatsen, skall märkningen anbringas på samma ställe som märkskylten eller på annan plats som anges i särdirektiven.3.3.2.2 I samtliga fall skall märkningen anbringas som försegling på de ställen som anges i särdirektiven.>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >


Avis juridique important

|

31985L0001

Rådets direktiv 85/1/EEG av den 18 december 1984 om ändring av direktiv 80/181/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning för måttenheter

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 002 , 03/01/1985 s. 0011 - 0012 Finsk specialutgåva Område 13 Volym 14 s. 0140  Spansk specialutgåva: Område 13 Volym 18 s. 0153  Svensk specialutgåva Område 13 Volym 14 s. 0140  Portugisisk specialutgåva: Område 13 Volym 18 s. 0153

RÅDETS DIREKTIV av den 18 december 1984 om ändring av direktiv 80/181/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning för måttenheter (85/1/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,med beaktande av kommissionens förslag(1),med beaktande av Europaparlamentets yttrande(2),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3), ochmed beaktande av följande:Definitionen av SI-enheten för längd har på internationell nivå ändrats vid den sjuttonde Allmänna konferensen för vikt och mått CGPM. Den nya definitionen skall användas på gemenskapsnivå.I en rekommendation av den 22 maj 1981 uttalade Världshälsoorganisationen WHO att millimeter kvicksilver skall behållas jämte kilopascal som enhet vid mätning av blodtryck och tryck i andra kroppsvätskor. Det är lämpligt att gemenskapen antar denna lösning.Barn är den enhet som används över hela världen vid mätning av effektiv tvärsnittsarea i samband med kärnreaktioner. Erfarenheten har visat att denna speciella enhet är svår att ersätta med en SI-enhet. Det är därför nödvändigt att tillåta att den används inom kärnfysiken.Direktiv 80/181/EEG(4) bör därför ändras i motsvarande delar.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Bilagan till direktiv 80/181/EEG ändras härmed på följande sätt:1. I kapitel I punkt 1.1 skall definitionen av längdenheten ersättas med följande:"Grundenhet för längdEn meter är längden av den sträcka ljus tillryggalägger i tomrum under >NUM>1>DEN>299 458 sekund.(CGPM 1983, sjuttonde konferensen, resolution nr 1.)"2. I kapitel I avsnitt 4a) skall följande läggas till i tabellen:>Plats för tabell>b) skall anmärkningen ersättas med följande:"De under punkt 1.3 upptagna beteckningarna och prefixen får användas tillsammans med enheterna ovan och deras beteckningar, utom med enheten millimeter kvicksilver och dess beteckning. Multipeln 102 a benämns dock hektar."3. I kapitel IIa) skall måttenheten för blodtryck utgå ur tabellen,b) skall anmärkningen ersättas med följande:"De under punkt 1.3 i kapitel I upptagna beteckningarna och prefixen får användas tillsammans med enheterna ovan och deras beteckningar, utom med beteckningen g."Artikel 2Medlemsstaterna skall den 1 juli 1985 sätta i kraft de lagar och andra författningar som krävs för att följa detta direktiv. De skall genast underrätta kommissionen om detta.Artikel 3Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 18 december 1984.På rådets vägnarJ. BRUTONOrdförande(1) EGT nr C 155, 14.6.1983, s. 10.(2) EGT nr C 242, 12.9 1983, s. 101.(3) EGT nr C 341, 19.12.1983, s. 1.(4) EGT nr L 39, 15.2.1980, s. 40.


Avis juridique important

|

31975L0410

Rådets direktiv 75/410/EEG av den 24 juni 1975 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bandvågar

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 183 , 14/07/1975 s. 0025 - 0046 Finsk specialutgåva Område 13 Volym 4 s. 0134  "Grekisk specialutgåva" Område 13 Volym 3 s. 0103  Svensk specialutgåva Område 13 Volym 4 s. 0134  Spansk specialutgåva: Område 13 Volym 4 s. 0130  Portugisisk specialutgåva: Område 13 Volym 4 s. 0130

RÅDETS DIREKTIV av den 24 juni 1975 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bandvågar (75/410/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande(1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2), ochmed beaktande av följande:Utförandet och metoderna för kontroll av bandvågar, som är anslutna till transportband, är i medlemsstaterna underkastade tvingande bestämmelser som skiljer sig åt i de olika medlemsstaterna och som därmed utgör handelshinder för sådana vågar. Det är därför nödvändigt att dessa bestämmelser närmas till varandra.I rådets direktiv 71/316/EEG(3) av den 26 juli 1971 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om gemensamma föreskrifter för både mätdon och metrologiska kontrollmetoder, ändrat genom anslutningsakten(4), har förfaranden för EEG-typgodkännande och första EEG-verifikation av mätdon fastställts. Det är nödvändigt att i enlighet med det direktivet lägga fast tekniska krav som bandvågar skall uppfylla i fråga om tillverkning och funktion för att fritt få importeras, marknadsföras och användas, sedan de kontrollerats och märkts på föreskrivet sätt.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Detta direktiv avser bandvågar, som är anslutna till transportband.Dessa vågar definieras i bilagans kapitel I avsnitt 2.Artikel 2De bandvågar som får förses med EEG-märkning beskrivs i bilagan.De skall vara föremål för EEG-typgodkännande och underkastas första EEG-verifikation.Artikel 3Ingen medlemsstat får begränsa, vägra eller förbjuda att en bandvåg släpps ut på marknaden eller tas i bruk, om den försetts med EEG-typgodkännandemärket eller märkning för första EEG-verifikation.Artikel 41. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som krävs för att följa detta direktiv inom 18 månader efter anmälan och skall genast underrätta kommissionen om detta.2. Medlemsstaterna skall se till att till kommissionen överlämna texterna till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 5Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Luxemburg den 24 juni 1975.På rådets vägnarG. FITZGERALDOrdförande(1) EGT nr C 2, 9.1.1974, s. 63.(2) EGT nr C 8, 31.1.1974, s. 6.(3) EGT nr L 202, 6.9.1971, s. 1.(4) EGT nr L 73, 27.3.1972, s. 14.BILAGAKAPITEL I DEFINITIONER OCH TERMINOLOGI1. KLASSIFICERING AV VÅGAR UTGÅENDE FRÅN DERAS ARBETSSÄTT1.1 Automatiska vågarVågar som genomför vägning utan medverkan av operatör och som inleder en automatisk process som är kännetecknande för vågen.1.2 Icke-automatiska vågarVågar som kräver medverkan av operatör under vägningen, särskilt för att placera lasterna på eller avlägsna dem från lastbäraren, samt för att bestämma vägningsresultatet.2. DEFINITIONBandvågar bestämmer massan av en produkt i ett parti utan systematisk underindelning och utan att bandets rörelse avbrutits.I denna bilaga används termen "bandvåg" genomgående.3. TERMINOLOGI3.1 AllmäntDe delar av avsnitten 1 och 2 i bilagan till rådets direktiv 73/360/EEG(1) av den 19 november 1973 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om icke-automatiska vågar, som inte strider mot avsnitten 2 eller 3 i denna bilaga, skall gälla för bandvågar som behandlas i det här direktivet.3.2 Klassificering3.2.1 Efter räkneverkets arbetssätt3.2.1.1 Adderande vägning:bandvågar där räkneverket utför addition av på varandra följande dellaster, var och en motsvarande en given förflyttning av transportbandet.3.2.1.2 Integrerande vägning:bandvågar där räkneverket utför integration över tid av produkten av lasten per längdenhet och transportbandets hastighet.3.2.2 Efter slag av lastbärare3.2.2.1 Med vågbord:bandvågar där endast en del av transportbandet utgör lastbärare. Denna del benämns vågbord.3.2.2.2 Med inbyggd bandtransportör:bandvågar där hela transportbandet är lastbärare.3.3 Ingående delar3.3.1 Huvuddelar3.3.1.1 Bandtransportör:anordning som är avsedd att transportera produkten med hjälp av ett band som löper på rullar som roterar omkring sina axlar.3.3.1.1.1 Bärrullar:rullar som uppbär transportbandet i den fasta ramen.3.3.1.1.2 Vågrullar:rullar som uppbär transportbandet på vågens lastbärare.3.3.1.2 Vägningsdel:hel eller del av icke-automatisk våg eller annan anordning, som ger information om massan hos den last som vägs.3.3.1.3 Bandmatningsgivare:anordning på transportören som antingen ger information som motsvarar förflyttningen av en fastlagd sträcka av bandet eller information som är proportionell mot bandets hastighet.3.3.1.3.1 Bandmatningsavkännare:den del av bandmatningsgivaren som är fast kopplad till bandet.3.3.1.4 Räkneverk:anordning som utför addition av dellaster eller integration av produkten av lasten per längdenhet och bandhastigheten utgående från information som fås från vägningsdelen och bandmatningsgivaren.3.3.1.5 Räkneverkets visningsanordning:anordning som tar emot information från räkneverket och visar massan på den transporterade lasten.3.3.1.5.1 Totalvisningsanordning (utan nollställningsanordning):anordning som visar det sammanlagda värdet av alla vägda massor.3.3.1.5.2 Delvisningsanordning (med nollställningsanordning):anordning som visar det sammanlagda värdet av massor som vägts under en begränsad tidrymd.3.3.1.5.3 Kompletterande totalvisningsanordning:visningsanordning som har större skaldelsvärde än totalvisningsanordningen och är avsedd att visa den sammanlagda massan av laster som transporterats under jämförelsevis lång driftstid. Sådana visningsanordningar får förses med nollställningsanordning.3.3.1.5.4 Totalvisningsanordning för provning:anordning som har mindre skaldelsvärde än den vanliga totalvisningsanordningen, avsedd för provning.3.3.1.6 Nollställningsanordning:anordning som möjliggör visning av värdet noll när transportbandet arbetat obelastat under ett helt antal cykler.Anordningen kan vara icke-automatisk, halvautomatisk eller automatisk.3.3.1.6.1 Nollvisningsanordning:visningsanordning utöver räkneverkets visningsanordning, som är ansluten till nollställningsanordningen och som medger kontroll av nollvisningen vid obelastat transportband.3.3.1.6.2 Icke-automatisk nollställningsanordning:anordning som gör det möjligt för operatören att avläsa och nollställa, samt att kontrollera nollställningen.3.3.1.6.3 Halvautomatisk nollställningsanordning:3.3.1.6.3.1 anordning som medger automatisk nollställning av bandvågen genom manuellt kommando, eller3.3.1.6.3.2 anordning som vid manuellt kommando ger information om hur mycket nollställningsanordningen skall korrigeras.3.3.1.6.4 Automatisk nollställningsanordning:anordning som utan medverkan av operatören låter vågens visning återgå till noll när transportbandet har arbetat obelastat.3.3.2 Tillsatsutrustning3.3.2.1 Momentanvisningsanordning:anordning som visar vågens last i valfritt ögonblick.3.3.2.2 Flödesvisningsanordning:anordning som ger det i valfritt ögonblick gällande flödet, uttryckt antingen som transporterad massa per tidsenhet eller i procent av maximalt flöde.3.3.2.3 Driftskontrollanordningar:anordningar som medger kontroll av vissa funktioner, särskilt avsedda för att- simulera inverkan av konstant last på tomt band (anordning för kontroll av nollställning med tilläggslast), eller- jämföra två integrationer av lasten per längdenhet under samma tidsintervall, eller- visa överskridande av största lastvärdet eller största flödesvärdet, eller- fästa användarens uppmärksamhet på funktionsfel hos bandvågen, särskilt hos någon av dess elektriska komponenter.3.3.2.4 Flödesregulator:anordning för att säkerställa ett förinställt flöde.3.3.2.5 Förvalsanordning:anordning som möjliggör stopp av matningen fram till bandet när den vägda massan uppnått ett förinställt värde.3.3.2.6 Matningssimulator:extra kontrollanordning för att prova bandvågen utan att dess transportör är ansluten, genom att simulera att transportbandet matas fram.4. METROLOGISKA EGENSKAPER4.1 Räkneverkets skaldelsvärdeVärdet, uttryckt i massenhet, av- vid analog visning, räkneverkets minsta skaldel (dt),- vid digital visning, skillnaden mellan två på varandra följande värden på räkneverket (dtd).4.2 Nollvisarens skaldelsvärde (d°)Nollvisarens skaldelsvärde (d°), uttryckt i massenhet, är- vid analog visning, nollvisarens minsta skaldel,- vid digital visning, skillnaden mellan två på varandra följande värden på nollvisaren.4.3 Vägningssträcka (L)Avståndet mellan axlarna på de vågrullar som avgränsar vågbordet, plus hälften av avstånden från axlarna på var och en av dessa rullar till axlarna på de närmast intilliggande bärrullarna för transportbandet.4.4 VägningscykelEn grupp av åtgärder som sammanhänger med varje tillförsel av dellast och som leder fram till att räkneverkets delar för första gången återtar sina ursprungliga lägen eller tillstånd.4.5 Vägningsdelens största (max) resp. minsta belastning (min)4.5.1 Största belastningStörsta momentana nettolast på transportbandet som vägningsdelen är avsedd att väga.4.5.2 Minsta belastningVärdet på nettolasten, under vilket vägningsresultaten kan orsaka alltför stora relativa fel i värdet på den vägda massan.4.5.3 Vägningsdelens vägningsområdeOmrådet mellan minsta och största belastning.4.6 Största (Qmax) resp. minsta flöde (Qmin)4.6.1 Största flödeStörsta flöde är det flöde som erhålls med största belastning och högsta bandhastighet.4.6.2 Minsta flödeVärdet på det flöde, under vilket vägningsresultaten kan ha alltför stora relativa fel.4.7 Provningsflödets medelvärde (Qe)Kvoten mellan vägd massa (C) och provningstid (t):Qe = >NUM>C>DEN>t4.8 Minsta totallastMinsta totallast är det värde på vägd massa, under vilket resultatet kan påverkas av relativa fel som överstiger största tillåtna fel för godtyckligt flöde mellan största och minsta flöde.4.9 Största belastning per längdenhet på bandetKvoten mellan vägningsdelens största belastning och vägningssträckan:>NUM>Max>DEN>LKAPITEL II METROLOGISKA KRAV5. DEFINITION AV NOGGRANNHETSKLASSER5.1 NoggrannhetsklasserBandvågar skall indelas i två noggrannhetsklasser:klass 1 ochklass 2.5.2 KlassindelningBandvågarna skall klassindelas på grundval av kvalitén på deras metrologiska egenskaper.5.2.1 Egenskapskrav för vågar i klass 15.2.1.1 Räkneverkets skaldelsvärdeRäkneverkets skaldelsvärde skall vara- högst >NUM>1>DEN>2 000 av totallasten som vägs under en timme vid maximalt flöde, och- minst >NUM>1>DEN>50 000 av den lasten.5.2.1.2 Nollvisningsanordningens skaldelsvärdefår inte överstiga räkneverkets skaldelsvärde, och skall- vid analog visning vara högst >NUM>1>DEN>20 000 av den last som vägs under en timme vid maximalt flöde, och- vid digital visning vara högst >NUM>1>DEN>40 000 av den lasten.5.2.2 Egenskapskrav för vågar i klass 25.2.2.1 Räkneverkets skaldelsvärdeRäkneverkets skaldelsvärde skall vara- högst >NUM>1>DEN>1 000 av totallasten som vägs under en timme vid maximalt flöde, och- minst >NUM>1>DEN>25 000 av den lasten.5.2.2.2 Nollvisningsanordningens skaldelsvärdefår inte överstiga räkneverkets skaldelsvärde, och skall vara- vid analog visning, högst >NUM>1>DEN>10 000 av den last som vägs under en timme vid maximalt flöde, och- vid digital visning, högst >NUM>1>DEN>20 000 av den lasten.5.2.3 Skaldelens utformningSkaldelen skall ha utformningen 1 710n, 2 710n eller 5 710n, där n är ett heltal eller noll.Skaldelen för nollvisningsanordningen och provningsvisningsanordningen behöver dock inte uppfylla detta krav.5.2.4 Bandvågar som försetts med anordning för kontroll av nollvisning med tilläggslastKraven i punkterna 5.2.1.2, 5.2.2.2 och 5.2.3 på nollvisningsanordningen skall också gälla anordningen för visning av kontrollvärdet.5.2.5 Minsta flödeMinsta flöde skall vara 20% av största flöde.6. STÖRSTA TILLÅTNA FELNär bandvågen nollställts korrekt i obelastat tillstånd skall största tillåtna fel, positivt eller negativt, ha nedanstående värden, oavsett vilken massa som vägts, så länge denna inte understiger minsta belastning.6.1 Största tillåtna fel vid första EEG-verifikation6.1.1 Klass 10,5 % av den vägda lasten för alla flöden mellan 20 och 100 % av största flöde.6.1.2 Klass 21 % av den vägda lasten för alla flöden mellan 20 och 100 % av största flöde.6.2 Största tillåtna fel under drift6.2.1 Klass 11 % av den vägda lasten för alla flöden mellan 20 och 100 % av största flöde.6.2.2 Klass 22 % av den vägda lasten för alla flöden mellan 20 och 100 % av största flöde.7. TILLÄMPNINGSBESTÄMMELSER FÖR STÖRSTA TILLÅTNA FEL7.1 Vid digital visning skall det största tillåtna felet ökas med en skaldel på räkneverkets visningsanordning.7.2 För en bandvåg med flera räkneverk får inte felen i resultaten från något av dessa överstiga största tillåtna fel.För en given vägd last får inte skillnaden mellan två resultat, godtyckligt vilka, överstiga- den digitala visningsanordningens skaldelsvärde, om båda resultaten härrör från digitala visningsanordningar,- det största tillåtna felets absolutvärde, om båda resultaten härrör från analoga visningsanordningar,- det större av följande värden, om resultaten härrör från en analog och en digital visningsanordning:- det största tillåtna felets absolutvärde, och- (det digitala) skaldelsvärdet.7.3 Simuleringsprovning7.3.1 Största tillåtna fel, positivt eller negativt, vid simuleringsprovning7.3.1.1 Klass 1:för alla flöden mellan 5 och 20 % av största flöde:0,07 % av den last som motsvarar största flöde under den tid provningen pågått;för alla flöden mellan 20 och 100 % av största flöde:0,35 % av den vägda lasten.7.3.1.2 Klass 2:för alla flöden mellan 5 och 20 % av största flöde:0,14 % av den last som motsvarar största flöde under den tid provningen pågått;för alla flöden mellan 20 och 100 % av största flöde:0,7 % av den vägda lasten.7.3.2 BandmatningssimulatorVid simulering av de bandhastigheter som krävs för provning får det relativa simuleringsfelet inte överstiga 20 % av det största tillåtna felet för den vägda lasten.Detta fel ingår i de största tillåtna felen.7.3.3 Skillnad mellan två resultat på grund av variation i simulerad bandhastighetFör alla variationer i hastigheten hos bandmatningssimulatorn som motsvarar en variation av upp till ±10 % i de av tillverkaren angivna bandhastigheterna får variationen i de relativa felen vid simuleringsprovningen inte överstiga 20 % av de största tillåtna fel som anges i punkt 7.3.1.7.3.4 Skillnad mellan två resultat på grund av variation i placeringen på lastbäraren av en och samma lastNär en och samma last placeras på olika ställen inom de gränser som sätts av lastbärarens konstruktion får skillnaden mellan två resultat inte överstiga absolutvärdet av det största tillåtna felet.7.3.5 NollställningFör alla laster inom nollställningsanordningens arbetsområde skall visningen efter nollställning av vågen uppfylla kraven i fråga om största tillåtna fel för den vägda lasten.7.3.6 Influensfaktorer7.3.6.1 TemperaturEfter nollställning skall bandvågar uppfylla kraven i fråga om största tillåtna fel vid alla praktiskt taget konstanta temperaturer mellan -10 och +40°C. För särskilda tillämpningar får dock bandvågar ha andra driftstemperaturområden än detta. I så fall skall området minst omfatta 30°C och anges på vågens märkskylt. Vid provning skall temperaturen anses praktiskt taget konstant om den inte varierar med mer än 5°C per timme.Om temperaturen ändras med 10°C, men inte snabbare än med 5°C per timme, får bandvågens nollvisning, eller om den har anordning med tilläggslast för kontroll av nollvisningen, kontrollvärdet, inte variera med mer än- 0,07 % för vågar i klass 1,- 0,14 % för vågar i klass 2,för den last som motsvarar största flöde under den tid provningen omfattar.7.3.6.2 NätspänningenBandvågar skall uppfylla kraven i fråga om största tillåtna fel utan mellanliggande nollställning för följande nätspänningsvariationer:- mellan -15 och +10 % av märkspänningen, och- mellan -2 och +2 % av märkfrekvensen.7.3.6.3 Andra influensfaktorerBandvågar skall vid normal användning uppfylla kraven i fråga om största tillåtna fel när de utsätts för inverkan av andra influensfaktorer än dem som omnämns i punkterna 7.3.6.1 och 7.3.6.2, härrörande från installationsförhållandena (vibrationer, atmosfäriska förhållanden osv.).7.3.7 Metrologiska egenskaper7.3.7.1 RepeterbarhetSkillnaden mellan två godtyckliga resultat som erhållits med samma last placerad på lastbäraren under samma villkor får inte överstiga absolutvärdet av det största tillåtna felet.7.3.7.2 Räkneverkets diskriminationsförmågaFör alla flöden mellan minsta och största flöde och för två laster som skiljer sig åt med ett värde som är lika med det största tillåtna felet för sådana laster, skall skillnaden mellan vägningsresultaten minst uppgå till hälften av det beräknade värde som motsvarar skillnaden mellan lasterna.7.3.7.3 Nollvisningsanordningens diskriminationsförmågaUnder en provning som pågår under tre minuter skall det finnas en klart urskiljbar skillnad mellan visningen vid obelastat band och visningen när en last, som uppgår till följande andel av största belastning, nämligen- 0,1 % för klass 1,- 0,2 % för klass 2,placeras på eller avlägsnas från lastbäraren.7.3.7.4 Nollvisningsstabilitet7.3.7.4.1 KorttidsstabilitetNär bandvågen arbetat obelastad vid fem provningar som omfattar tre minuter vardera får skillnaden mellan största och minsta vägningsresultat inte överstiga följande andel av den last som motsvarar en timme vid största flöde:- 0,0025 % för klass 1,- 0,005 % för klass 2.7.3.7.4.2 LångtidsstabilitetProvningarna enligt punkt 7.3.7.4.1 upprepas, och efter tre timmars drift i obelastat tillstånd vid stabila betingelser utan mellanliggande nollställning- får skillnaden mellan det största och det minsta vägningsresultatet inte överstiga de gränser som anges i punkt 7.3.7.4.1,- får skillnaden mellan det största och det minsta av samtliga vägningsresultat (som erhållits enligt punkt 7.3.7.4.1 och första stycket ovan) inte överstiga följande andel av den last som motsvarar en timme vid största flöde:- 0,0035 % för klass 1,- 0,007 % för klass 2.7.3.7.5 Kompletterande räkneverkKompletterande räkneverk- får inte påverka vågens funktion,- skall vara konstruerade så att de visar korrekta värden.7.3.7.6 Bandvågar som har försetts med en anordning med tilläggslast för kontroll av nollvisningBandvågar som har försetts med en anordning med tilläggslast för kontroll av nollvisning skall motsvara föreskrifterna i punkterna 7.3.7.3 och 7.3.7.4 vid provning med tilläggslast. De största tillåtna avvikelserna från kontrollvärdet skall beräknas med utgångspunkt från dessa föreskrifter.7.4 Provning på driftsplatsenStörsta tillåtna fel skall tillämpas i fråga om varje produktmängd som inte understiger minsta last.7.4.1 BandmatningsavkännarenMellan bandmatningsavkännaren och bandet får ingen påvisbar slirning förekomma.7.4.2 Våg som används vid provningDen våg som används vid provning med den eller de produkter som bandvågen skall arbeta med (provning med produkt) skall medge kontroll av den vägda lasten med ett fel som inte överstiger 20 % av största tillåtna fel.7.4.3 Minsta lastMinsta lasten skall minst vara lika med det största av följande tre värden:- den last som fås vid största flödet när bandet förflyttar sig ett varv,- 2 % av den last som motsvarar en timme vid största flödet eller 200 skaldelar för klass 1,- 1 % av den last som motsvarar en timme vid största flödet eller 100 skaldelar för klass 2.7.4.4 Metrologiska egenskaper7.4.4.1 Relativa felens variationSkillnaden mellan de relativa felen för olika resultat som erhållits vid praktiskt taget identiska flöden, för ungefär samma produktmängder och vid samma villkor, får inte överstiga absolutvärdet av det största tillåtna felet.7.4.4.2 Största tillåtna fel vid kontroll av nollvisningNär bandet förflyttat sig ett helt antal varv får nollvisningen inte överstiga följande värden, uttryckta som andelar av den last som motsvarar största flöde under den tid provningen pågått:- 0,1 % för klass 1,- 0,2 % för klass 2.7.4.4.3 Nollvisningsanordningens diskriminationsförmågaFör det antal provningar som motsvarar att bandet har förflyttat sig ett helt antal varv under högst tre minuter, skall en tydlig skillnad framträda mellan de vägningsresultat som fås med obelastat band och dem som fås när en last placeras på eller avlägsnas från bandet. Denna last skall utgöra följande andel av största belastning:- 0,1 % för klass 1,- 0,2 % för klass 2.7.4.4.4 Nollvisningens stabilitetEfter fem provningar som motsvarar ett helt antal bandcykler under en tid som så nära som möjligt utgör tre minuter, får skillnaden mellan det minsta och det största vägningsresultatet inte överstiga följande andel av den last som motsvarar en timme vid största flöde:- 0,0035 % för klass 1,- 0,007 % för klass 2.7.4.4.5 Vågar som har försetts med en anordning med tilläggslast för kontroll av nollvisningFör bandvågar som har försetts med en anordning för kontroll av nollvisning skall föreskrifterna i punkterna 7.4.4.2, 7.4.4.3 och 7.4.4.4 också gälla vid provning med tilläggslast. Dessa föreskrifter skall ligga till grund för beräkningen av största tillåtna variation i resultaten.Även bandvågar som har försetts med en anordning med tilläggslast för kontroll av nollvisning, där tilläggslasten motsvarar 20 % av vägningsdelens största belastning, skall uppfylla föreskrifterna i punkt 7.4.4.2 om kontroll av nollvisning.7.5 Sammanfattande tabell över metrologiska krav>Plats för tabell>KAPITEL III TEKNISKA KRAV8. SAMMANSÄTTNINGI bandvågar skall följande ingå:- en bandtransportör,- en vägningsdel,- en bandmatningsgivare,- ett räkneverk,- en visningsanordning,- en nollställningsanordning.Nollställningsanordningen på en bandvåg skall vara försedd med en nollvisningsanordning som är skild från den vanliga visningsanordningen, eller med en anordning för kontroll av nollvisningen med tilläggslast i de fall då- den vanliga visningsanordningen endast anger positiva värden, eller- den vanliga visningsanordningens skaldelsvärde överstiger skaldelsvärdet hos nollvisningsanordningen, enligt specifikationen i punkt 5.2.1.2 för klass 1 och 5.2.2.2 för klass 2.8.1 Driftsäkerhet8.1.1 Förhindrande av bedräglig användningBandvågar får inte ha några egenskaper som kan underlätta bedräglig användning.8.1.2 Säkerhet mot felinställning och funktionsavbrottBåde mekaniska och elektromekaniska bandvågar skall vara konstruerade så att ingen felinställning eller inget funktionsavbrott normalt kan inträffa utan att detta är lätt att upptäcka.8.1.3 Skydd för manöverorganenBandvågars manöverorgan skall vara konstruerade så att de normalt bara kan inta avsedda vilolägen enligt konstruktionen. I andra lägen får ingen visning eller utskrift förekomma.8.1.4 Fjärrvisningsanordningar skall vara försedda med utrustning enligt punkt 8.8.8.2 Bandtransportör8.2.1 Bandvåg med inbyggd bandtransportörTransportören skall vara robust byggd och utgöra en styv enhet. Om stödet för rullarna utgör vägningsdelens enda vågbalk skall produkten tillföras vid denna balks ledpunkt.8.2.2 Bandvåg med vågbordTransportörstativet skall vara robust byggt. I varje längsgående snitt skall rullbanan vara sådan att bandet uppbärs stadigt av vågrullarna, så att korrekt vägning säkerställs. Vid behov skall transportören förses med en anordning för rengöring av bandet. Denna anordning får dock inte påverka vägningsresultatet.8.2.3 Särskilda installationskravBandvågar skall vara så utförda att inga fel i vägningsresultatet orsakas av rullbanans montering, av bandets beskaffenhet eller montering, eller av produkttillförselns utformning.8.2.3.1 RullbananOm så behövs, skall åtgärder vidtas för effektivt skydd mot korrosion och nedsmutsning.Den översta generatrisen hos alla rullar i samma grupp skall ligga i praktiskt taget samma plan.Rullbanan skall vara så utformad att produkten inte glider på bandet.8.2.3.2 Transportbandet8.2.3.2.1 Vikt per längdenhet hos transportbandetTransportbandets vikt per längdenhet skall vara praktiskt taget konstant. Skarvar i bandet får inte orsaka driftstörningar.8.2.3.2.2 Bandets hastighet och längd skall medge nollvisningskontroll inom en tid av tre minuter, med följande inskränkning:Undantag från ovanstående krav kan medges om bandvågen förses med en halvautomatisk eller automatisk nollställningsanordning.8.2.3.2.3 Bandets hastighet får inte avvika med mer än 5 % från de hastigheter som vågen är konstruerad för.8.2.3.3 VägningssträckaBandvågar skall vara så konstruerade att vägningslängden är konstant under drift.Anordningar för ändring av vägningslängden skall kunna plomberas.8.2.3.4 BandspänningVid varje punkt längs rullbanan skall bandspänningen vara praktiskt taget konstant.Spänningen skall vara sådan vid normala driftsförhållanden att ingen slirning sker mellan bandet och drivtrumman.8.2.3.5 Inverkan av produktenVägningsresultaten får inte påverkas av att en produkt tillföres till bandet.8.3 Vägningsdel8.3.1 AllmäntVägningsdelen skall vara lämpad för sitt ändamål. Den skall vid behov skyddas mot tillfälliga laster som överstiger största belastning.Lastbäraren skall vara så konstruerad att den inte skall kunna ge upphov till fel, oavsett matningen.8.3.2 LastbalanseringsanordningLastbalanseringsanordningen skall arbeta kontinuerligt från noll till ett värde som minst motsvarar största belastningen.Vägningen får inte påbörjas innan vägningsdelen arbetar vid normala driftsförhållanden.8.4 BandmatningsgivareBandmatningsgivaren (se punkt 3.3.1.3.1) skall vara så konstruerad att ingen slirning som kan påverka vägningsresultatet kan inträffa, oavsett om bandet är belastat eller inte.Om informationen är digital skall den motsvara en bandmatningssträcka som inte överstiger vägningslängden.Om informationen är analog får den inte ersättas av information som är oberoende av bandet, utom vid kontroll och inställning av bandet.8.5 Räkneverkets visnings- och utskriftsanordningar8.5.1 Visningens egenskaperAnordningar för visning och utskrift skall möjliggöra pålitlig, enkel och entydig avläsning genom enkel läsning av siffror i följd. De skall vara märkta med beteckning eller benämning på den aktuella massenheten. Det skall vara omöjligt att nollställa den totalvisande anordningen.8.5.2 Skaldelsvärden på vågar med flera visningsanordningar och utskriftsanordningarFör analog visningsanordning får skaldelsvärdet inte överstiga två gånger skaldelsvärdet hos den/de digitala visningsanordningen/arna. Digitala visnings- eller utskriftsanordningar på en och samma bandvåg skall ha samma skaldelsvärde.8.5.3 Digital visningDigitala visningsanordningar skall visa resultaten med enbart siffror i rad.8.5.4 TillförlitlighetVisningen får inte ändras av t.ex. ett tillfälligt bandstopp eller strömavbrott.8.5.5 VisningsområdeTotalvisande visningsanordningar skall vara så utförda att de medger avläsning av ett värde som minst motsvarar vägning under 10 timmar vid största flöde.8.5.6 Kompletterande visningsanordningarSkaldelsvärdet på en kompletterande visningsanordning skall minst uppgå till 10 gånger det skaldelsvärde som anges på märkskylten för räkneverket. För sådana visningsanordningar gäller inte föreskrifterna i punkt 5.2.8.5.7 Inkoppling av räkneverkets visningsanordningarVisnings- och utskriftsanordningar som endast visar positiva värden skall vara urkopplade när bandet arbetar obelastat.Räkneverket skall kopplas in och ur av bandvågen själv under inverkan av lasten.Visnings- och utskriftsanordningar som visar positiva och negativa värden skall vara inkopplade när bandet arbetar obelastat och skall vara så utförda att de visade resultaten inte påverkas av vibrationer.Visningsanordningen för provningsändamål får endast vara i drift under provning.8.5.8 Visningsanordning för provningsändamålOm skaldelsvärdet hos räkneverkets visningsanordning överstiger- 0,1 % av minsta last för klass 1,- 0,2 % av minsta last för klass 2,skall bandvågen vara försedd med en särskild visningsanordning för provning, med ett skaldelsvärde som inte överstiger dessa värden.8.6 NollställningsanordningDet skall vara möjligt att utbalansera bandets inverkan på lastbäraren när bandet är obelastat.8.6.1 Icke-automatisk nollställningsanordningOm denna anordning kan ställas in manuellt och steglöst får inte någon linjär eller roterande rörelse hos fininställningsdonet om 10 mm respektive ett halvt varv under en timme påverka resultatet med mer än- 0,1 % av den last som motsvarar största flöde under en timme, för klass 1,- 0,2 % av den last som motsvarar största flöde under en timme, för klass 2.Om denna anordning ställs in manuellt och stegvis får inte någon rörelse på ställdonet som motsvarar en skaldel under en timme påverka resultatet med mer än- 0,01 % av den last som motsvarar största flöde under en timme, för klass 1,- 0,02 % av den last som motsvarar största flöde under en timme, för klass 2.Det skall vara lätt att avgöra åt vilket håll en eventuell korrigering behöver göras.8.6.2 Halvautomatisk eller automatisk nollställningsanordningHalvautomatiska eller automatiska nollställningsanordningar skall vara så byggda att- nollställning sker efter det att bandet förflyttat sig ett helt antal varv,- en signal ges för att markera att nollställningen fullbordats,- gränserna för anordningens inställningsområde markeras med en signal.Efter en timmes drift får inte inställningsfelet överstiga- 0,1 % av den last som motsvarar största flöde under en timme, för klass 1,- 0,2 % av den last som motsvarar största flöde under en timme, för klass 2.Vid provning skall eventuella automatiska nollställningsanordningar vara urkopplade.8.6.3 Anordning för kontroll av nollvisningAnordningen för kontroll av nollvisning utnyttjar en tilläggslast som antingen placeras på vägningsdelen eller simuleras elektriskt.Anordningen skall uppfylla följande krav:- Tilläggslasten skall utplaceras på ett reproducerbart sätt med hjälp av en lämplig mekanism.- Utplaceringen av tilläggslasten får endast vara möjlig när bandet arbetar obelastat.- Tilläggslasten måste skyddas mot damm.- Nollvisningskontrollen skall alltid utföras på samma sätt.- Nollvisningskontrollen skall upphöra automatiskt efter det att bandet förflyttat sig ett förutbestämt antal hela varv.- Efter nollvisningskontrollen skall ett kontrollvärde visas, som baseras på tilläggslasten och antalet hela varv som bandet förflyttats.8.6.4 Bandvågar med anordning för nollvisningskontroll med tilläggslastEn bandvåg, vars räkneverks visningsanordning endast visar positiva värden, skall förses med en anordning för nollvisningskontroll enligt punkt 8.6.3. Tilläggslastens värde skall uppgå till 5 % av vägningsdelens största belastning.En bandvåg, vars räkneverks visningsanordning visar positiva och negativa värden, får förses med en anordning för nollvisningskontroll enligt punkt 8.6.3. Tilläggslastens värde skall uppgå till 5 eller 20 % av vägningsdelens största belastning.8.7 NollvisningsanordningNollvisningsanordningen får inte i något fall påverka den vanliga visningsanordningen.8.8 Markering av att vägningsdelens största belastning eller största flöde överskridits eller att minsta flöde inte uppnåttsEn lämplig signal skall avges om största flödet eller belastningen överskridits eller minsta flöde inte uppnåtts.8.9 TillsatsutrustningTillsatsutrustning får inte påverka vägningsresultatet.8.10 FörseglingOm demontering eller justering av någon av bandvågens komponenter kan påverka vågens metrologiska egenskaper, skall denna komponent kunna förseglas, i enlighet med föreskrifterna i EEG-typgodkännandet.9. MÄRKSKYLTAR OCH STANSSKYLTARVid behov skall bandvågar förses med följande inskrifter i nedanstående ordningsföljd:9.1 Obligatorisk basinformation, tydligt angiven på mottagarlandets språk9.1.1 Tillverkarens igenkänningsmärke.9.1.2 Importörens igenkänningsmärke (för importerade vågar).9.1.3 Vågens beteckning.9.1.4 Vågens typbeteckning och tillverkningsnummer.9.1.5 Produkt eller produkter, för vilka vågen är avsedd.9.1.6 Minsta last . . . kg eller ton.9.1.7 Antal vägningscykler per timme (för bandvågar med adderande vägning).9.1.8 Inskriften: "Vågen skall nollställas minst var tredje timme. Kontroll av nollvisning skall pågå under minst . . . varv." (Antalet varv vid nollvisningskontroll skall anges i EEG-typgodkännandet, i enlighet med punkt 7.4.4.4.)9.2 Grundläggande uppgifter i kodad form9.2.1 Obligatoriskt utan undantag:- EEG-typgodkännandemärke,- klassbeteckning, på följande sätt: eller - analog skaldel, på följande sätt: dt =,- digital skaldel, på följande sätt: dtd =,- största belastning, på följande sätt: Max ...,- största flöde, på följande sätt: Qmax ...,- minsta flöde, på följande sätt: Qmin . . .,- nominella bandhastigheter, på följande sätt: v = ... m/s,- vägningssträckans längd, på följande sätt: L = . . . m,- igenkänningsmärken på sådana delar av vågen som inte sitter fast på huvuddelen.9.2.2 Obligatoriskt i tillämpliga fall:- nollvisningsanordningens skaldel, på följande sätt: do = . . .,- kontrollvärdet, med gränsvärden enligt 7.4.4.2 (för bandvågar som har en anordning för nollvisningskontroll med tilläggslast).9.3 Kompletterande inskrifterDen metrologiska myndighet som utfärdar EEG-typgodkännandet kan för godkännande kräva en eller flera ytterligare inskrifter, beroende på vågens användningsområde.9.4 Utformning av inskrifternaInskrifterna skall vara outplånliga och vara av sådan storlek, form och tydlighet att de lätt kan läsas under normala driftsförhållanden.De skall samlas på ett väl synligt ställe på bandvågen, antingen på en märkskylt som är fästad nära visningsanordningen, eller direkt på denna.Märkskylten skall kunna förseglas.9.5 InstansningMärkskylten får ha ett fält för instansning av tecken. Om sådant fält saknas, skall en särskild stansplatta finnas nära märkskylten.KAPITEL IV METROLOGISK KONTROLLEEG-typgodkännande och första EEG-verifikation av bandvågar skall utföras enligt direktiv 71/316/EEG. Vissa av föreskrifterna där specificeras i detta kapitel.10. EEG-TYPGODKÄNNANDE10.1 Ansökan om EEG-typgodkännandeAnsökan om EEG-typgodkännande skall innehålla följande uppgifter och åtföljas av följande särskilda handlingar:10.1.1 Metrologiska egenskaper10.1.1.1 Inskrifter enligt avsnitt 9.10.1.1.2 Särskilda egenskaper hos vägningsdelen.10.1.2 Beskrivande handlingar:- en ritning eller en skiss som beskriver hela den sammansatta enheten,- ritningar, modeller eller fotografier som behövs för att klargöra metrologiskt intressanta detaljer,- beskrivning och schematisk bild som tydligt visar hur bandvågen fungerar.10.2 Undersökning för EEG-typgodkännande10.2.1 SimuleringsprovningarDessa provningar skall utföras på bandvågen med eller utan den bandtransportör som den är avsedd att anslutas till.Dessa provningar skall särskilt göra det möjligt att uppskatta influensfaktorernas (temperatur, spänning, frekvens os.) inverkan på vågen under normala driftsförhållanden. Vid behov skall de enskilda influensfaktorerna bedömas var för sig.Bandvågen skall uppfylla kraven i punkt 7.3.10.2.2 Provning vid normala driftsförhållandenBland dessa provningar ingår provning med produkt, varvid mängden produkt minst skall uppgå till minsta last och flödet skall ligga mellan minsta och största flöde.Bandvågen skall uppfylla kraven i punkt 7.4.11. FÖRSTA EEG-VERIFIKATIONFörsta EEG-verifikation skall utföras i två steg.11.1 Det första steget skall omfatta följande:- Kontroll av att bandvågen motsvarar den godkända typen, samt undersökning av enhetens olika komponenter.- Vägningsprovningar med hjälp av en bandmatningssimulator, enligt föreskrifterna i punkterna 7.3.1, 7.3.3, 7.3.4, 7.3.5 och 7.3.7 utom 7.3.7.4.2.För bandvågar med inbyggd bandtransportör (3.2.2.2) skall provningarna genomföras med hela vågen.För bandvågar med vågbord (3.2.2.1) skall provningarna genomföras med vågen utan bandtransportör, med en bandmatningssimulator.Provningarna skall ge uppgift om vägd massa, samt antingen antalet varv eller den bandlängd som teoretiskt har passerat.11.2 Det andra steget skall omfatta följande:11.2.1 Provningar på driftplatsenDet skall vara möjligt att utföra provning på driftplatsen, på ett säkert och enkelt sätt, med den/de produkt/er som skall vägas med vågen. Bandvågar skall vara så installerade att verifikation kan ske utan att deras normala arbetssätt påverkas.En provningsvåg enligt punkt 7.4.2 skall vara permanent tillgänglig i närheten av den eller de bandvåg/ar som skall provas. Lagring och transport av produkten skall ordnas så att inga förluster sker.11.2.2 Provning av bandmatningsavkännarenOm det finns anledning att anta att slirning sker i bandmatningsavkännaren, skall denna slirning mätas.11.2.3 Kontroll av nollställningDenna kontroll skall utföras över ett helt antal bandcykler enligt villkoren i punkterna 7.4.4.2 och 7.4.4.5.11.2.4 Nollvisningens stabilitetVid provning på driftsplatsen skall nollvisningens stabilitet uppfylla kraven i punkt 7.4.4.4.Vågar som försetts med anordning för kontroll av nollvisningen med tilläggslast, skall provas minst fem gånger. De uppmätta avvikelserna från kontrollvärdet får inte överstiga det värde som motsvarar bestämmelserna i punkt 7.4.4.4.11.2.5 Provning med produktDessa provningar skall utföras vid normala driftsförhållanden och omfatta minst två flöden mellan största och minsta flöde. De skall utföras med en produktmängd som inte understiger minsta last.Produktmängdens massa skall bestämmas före eller efter det att den passerat bandvågen.KAPITEL V REKOMMENDERADE PRAKTISKA BESTÄMMELSER12. UTFÖRANDEBandvågar som utförts enligt följande bestämmelser skall anses uppfylla tillämpliga krav i de föregående kapitlen.12.1 Särskilda installationsbestämmelserBandvågar skall uppfylla följande installationsbestämmelser:12.1.1 RullbananFör de rullar och de grupper av rullar som bildar rullbanan skall översta generatriserna vara parallella. De rullar som ligger alldeles intill ändtrummorna behöver inte uppfylla detta krav. Sidorullarnas axlar får inte bilda större vinkel mot mittrullarnas axlar än 20° för klass 1 och 30° för klass 2.Lutningen på det plan som bildas av de översta generatriserna på rullarna, mätt i längsriktningen, får högst vara 10 % för klass 1 och 20 % för klass 2, förutsatt att produkten inte glider på bandet.För klass 1 skall vågrullarna och bärrullarna omedelbart före och efter vågbordet vara monterade i kullager eller motsvarande. Vid en belastning på ungefär hälften av största belastning skall dessa rullar vara uppriktade så att de inte avviker från parallellitet med mer än 0,3 mm och deras excentricitet inte överstiger 0,2 mm.12.1.2 Transportbandet12.1.2.1 SkarvarBandet skall bestå av en eller två delar, båda med samma egenskaper. Skarven/arna skall vara sned/a och den spetsiga vinkeln mellan skarven och bandets sidokant får inte överstiga 45°.12.1.2.2 LängdBandets längd i utvikt tillstånd får inte överstiga det mindre av följande två mått:- Den sträcka som en punkt på bandet avverkar på 1,5 minuter vid lägsta nominella bandhastighet.- 100 m.12.1.3 Inverkan av produktenVågbordet skall ligga på ett avstånd från tillförselpunkten som uppgår till mellan 2 och 5 gånger den sträcka som en punkt på bandet avverkar på en sekund vid maximal bandhastighet.12.2 BandmatningsgivareAvståndsmätning för bestämning av bandmatningen eller bandhastigheten skall göras på bandets insida.På vågar som arbetar integrerande skall det vara möjligt att förse bandmatningsgivaren med en anordning som kan räkna antalet hela varv eller bråkdelar av varv som bandmatningsavkännaren roterar.12.3 Markering av momentana överbelastningarDe delar av skalan på visningsanordningarna för momentan last och momentant flöde som motsvarar värden utanför området mellan minsta och största flöden skall skilja sig från resten av skalan.Dessa visningsanordningar får ersättas eller kompletteras med en registreringsanordning, förutsatt att detta inte påverkar vägningsresultaten.Om anordningen för visning av momentan last också visar momentant flöde skall följande inskrift finnas på anordningen:"Flödesvärdet gäller vid en bandhastighet på ... m/s".12.4 Anordningar för visning och utskrift av vägningsresultatetVisnings- och utskriftsanordningar som bara anger positiva värden skall kopplas in så snart flödet uppnår 5 % av största flöde.(1) EGT nr L 335, 5.12.1973, s. 1.