Avis juridique important

|

31976L0434

Kommissionens direktiv 76/434/EEG av den 13 april 1976 om anpassning till teknisk utveckling av rådets direktiv av den 19 november 1973 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om certifiering och märkning av stållinor, kätting och krokar

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 122 , 08/05/1976 s. 0020 - 0023 Finsk specialutgåva Område 13 Volym 5 s. 0016  "Grekisk specialutgåva" Område 13 Volym 3 s. 0220  Svensk specialutgåva Område 13 Volym 5 s. 0016  Spansk specialutgåva: Område 13 Volym 5 s. 0019  Portugisisk specialutgåva: Område 13 Volym 5 s. 0019

KOMMISSIONENS DIREKTIV av den 13 april 1976 om anpassning till teknisk utveckling av rådets direktiv av den 19 november 1973 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om certifiering och märkning av stållinor, kätting och krokar (76/434/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv av den 19 november 1973 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om certifiering och märkning av stållinor, kätting och krokar(1), särskilt artiklarna 4 och 5 i detta, ochmed beaktande av följande:Den tekniska utvecklingen möjliggör förenkling av den information som behövs för märkning av stållinor, kätting och krokar.De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv har tillstyrkts av Kommittén för anpassning till teknisk utveckling av direktiven för avveckling av tekniska handelshinder inom området anordningar för lyft och annan mekaniserad hantering.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Bilagan till rådets direktiv av den 19 november 1973 skall ersättas av bilagan till detta direktiv.Artikel 21. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv inom nio månader efter dagen för anmälan och skall genast underrätta kommissionen om detta.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar eller avser att anta inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 3Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 13 april 1976.På kommissionens vägnarFinn GUNDELACHLedamot av kommissionen(1) EGT nr L 335, 5.12.1973, s. 51.BILAGA1. ALLMÄNNA BESTÄMMELSER 1.1 Varje längd av stållina och kätting och alla krokar skall vara försedda med märkning eller, om märkning inte kan utföras, en liten plåt eller ring som är ordentligt fästad och som skall innehålla uppgifter om tillverkaren eller den som representerar honom och är etablerad i Europeiska ekonomiska gemenskapen samt identifikation av relevant intyg (se punkterna 2.1, 3.1 och 4.1).1.2 Tillverkaren eller den som representerar honom och är etablerad i Europeiska ekonomiska gemenskapen skall med hjälp av relevant intyg styrka att varje längd av stållina och kätting och alla krokar är i överensstämmelse med de angivna egenskaperna (se punkterna 2.1, 3.1 och 4.1).2. BESTÄMMELSER RÖRANDE STÅLLINOR 2.1 Tillverkaren eller den som representerar honom och är etablerad i Europeiska ekonomiska gemenskapen skall för varje stållina utfärda ett certifikat med minst följande uppgifter:1. Namn och adress för tillverkaren eller den som representerar honom och är etablerad i Europeiska ekonomiska gemenskapen.2. Nominell diameter.3. Nominell massa per sträckmeter.4. Slagningstyp (spiralslagen, langslagen, flätad) och slagningsriktning (vänster- eller högerslagen).5. Förformad eller ej.6. Uppbyggnad (stållinans typ och sammansättning, antal kardeler, antal trådar per kardel, kabelkärnans typ och sammansättning, om denna är av stål).7. Trådarnas draghållfasthetsklass.8. Linans lägsta brottbelastning (dvs. den minsta belastning som skall uppnås i dragprov till brott). Om dragprov till brott utförts skall uppgifter om provet lämnas.9. Trådarnas ytbehandling. Om tråden är förzinkad skall grad och kvalitet anges. Om annan skyddande beläggning utförts skall uppgifter om denna lämnas.10. Om trådarna inte är av kolstål skall materialspecifikation lämnas.11. Om stållinan är tillverkad i enlighet med en nationell eller internationell standard skall denna anges.12. Om prov har utförts på trådarna och/eller linorna skall den standard eller specifikation som proverna utförts i enlighet med anges. Om proverna inte utförts i enlighet med en standard eller specifikation skall detaljerade uppgifter om proven samt om resultaten av dessa lämnas.13. Om linans uppbyggnad eller sammansättning är av sådant slag att särskilt underhåll och/eller särskild kontroll krävs skall anvisningar för detta lämnas.14. Namnteckning i enlighet med punkt 1.15. Undertecknarens ställning i tillverkningsföretaget eller hos dennes representant.16. Ort och datum.3. BESTÄMMELSER RÖRANDE LYFTKÄTTING 3.1 Tillverkaren eller den som representerar honom och är etablerad i Europeiska ekonomiska gemenskapen skall för varje kätting utfärda ett intyg med minst följande uppgifter:1. Namn och adress för tillverkaren eller den som representerar honom och är etablerad i Europeiska ekonomiska gemenskapen.2. Egenskaper hos okalibrerad kätting:Länkarnas nominella yttre längd, nominell yttre bredd, trådens nominella diameter med angivande av toleranser. Schematisk ritning över minst två på varandra följande länkar med angivande av dimensioner skall bifogas.3. Egenskaper hos kalibrerad kätting:Länkarnas nominella yttre längd, nominell yttre bredd, trådens nominella diameter, nominell delning, samt angivande av toleranser för samtliga dessa dimensioner. Schematisk ritning över minst två på varandra följande länkar med angivande av dimensioner skall bifogas.4. Nominell massa per meter.5. Metod för svetsning av länkarna.6. Värde för den provbelastning som hela kättingen utsatts för vid provning efter värmebehandling.7. Kättingens lägsta brottbelastning (dvs. den minsta belastning som skall uppnås vid dragprov till brott).8. Minsta totala brottöjning uttryckt i procent. Kättingprovernas längd eller antalet provade länkar skall också anges.9. Kättingmaterialets egenskaper (t.ex. kättingens internationella klassning eller specifikation av det stål som ingår i kättingen).10. Typ av värmebehandling som utförts.11. Om kättingen är tillverkad i enlighet med en nationell eller internationell standard skall denna anges.12. Om prov har utförts på kättingen skall den standard eller specifikation som proven utförts i enlighet med anges. Om proven inte utförts i enlighet med en standard eller specifikation skall detaljerade uppgifter om proven samt om resultaten av dessa lämnas.13. Om kättingens egenskaper kräver särskild behandling skall information lämnas om underhåll och/eller kontroll.14. Namnteckning i enlighet med punkt 1.15. Undertecknarens ställning i tillverkningsföretaget eller hos dennes befullmäktigade representant.16. Ort och datum.3.2 Kätting som tillverkas i enlighet med en nationell eller internationell standard skall förses med läslig och varaktig kvalitetsmärkning i enlighet med relevant standard. Kvalitetsmärkningen skall anbringas på varje kättinglängd, med minst en märkning per meter eller en märkning på var tjugonde länk, beroende på vilket avstånd som är det kortaste.Märkningen skall ha följande mått:>Plats för tabell>4. BESTÄMMELSER RÖRANDE KROKAR 4.1 Tillverkaren eller den som representerar honom och är etablerad i Europeiska ekonomiska gemenskapen skall för varje parti krokar, eller på användarens begäran för varje krok, utfärda ett intyg med minst följande uppgifter:1. Namn och adress för tillverkaren eller den som representerar honom och är etablerad i Europeiska ekonomiska gemenskapen.2. Om intyget avser ett parti krokar skall antalet krokar i partiet anges.3. Typ av krok.4. Dimensioner. Schematisk ritning av kroken med huvudsakliga dimensioner skall bifogas.5. Maximal provbelastning som kroken kan utsättas för utan att avsevärd deformation kvarstår när provbelastningen avlägsnas. I inget fall får den bestående deformationen, uppmätt längs krokens öppning, överstiga 0,25 %.6. Den belastning som öppnar kroken eller skulle öppna den så mycket att den inte längre kan hålla för belastningen. För krokar som är konstruerade så att de, på grund av att de öppnas, sannolikt bryts eller skulle brytas snarare än släppa lasten, skall minsta brottbelastning anges.7. Krokmaterialets egenskaper (t.ex. krokens internationella klassning eller specifikation av det stål som ingår i kroken).8. Typ av värmebehandling som använts vid tillverkning av kroken.9. Om kroken är tillverkad i enlighet med en nationell eller internationell standard skall denna anges och kroken identifieras i enlighet med denna standard.10. Om prov har utförts på kroken/krokarna skall de standarder eller specifikationer som proven utförts i enlighet med anges. Om proven inte utförts i enlighet med en standard eller specifikation skall detaljerade uppgifter om proven (för partier, antalet provkrokar) samt om resultaten av dessa lämnas.11. Om krokens egenskaper kräver särskild behandling skall information lämnas om underhåll och/eller kontroll.12. Namnteckning i enlighet med punkt 1.13. Undertecknarens ställning i tillverkningsföretaget eller hos dennes representant.14. Ort och datum.4.2 En krok som tillverkas i enlighet med en nationell eller internationell standard skall förses med läslig och varaktig kvalitetsmärkning i enlighet med denna standard.


Avis juridique important

|

31991L0422

Kommissionens direktiv 91/422/EEG av den 15 juli 1991 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 71/320/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bromsutrustning på vissa kategorier av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 233 , 22/08/1991 s. 0021 - 0029 Finsk specialutgåva Område 13 Volym 21 s. 0003  Svensk specialutgåva Område 13 Volym 21 s. 0003

KOMMISSIONENS DIREKTIV av den 15 juli 1991 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 71/320/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bromsutrustning på vissa kategorier av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (91/422/EEG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 71/320/EEG av den 26 juli 1971 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bromsutrustning på vissa kategorier av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon(1), senast ändrat genom kommissionens direktiv 88/194/EEG(2), särskilt artikel 5 i detta, ochmed beaktande av följande:Den utveckling som skett inom bromstekniken gör att kraven nu kan skärpas och för att öka trafiksäkerheten kan speciellt vissa tunga motorfordon och släpvagnar till dessa fordon obligatoriskt förses med automatiska anordningar för justering av bromsbeläggen.Bestämmelserna i detta direktiv har tillstyrkts av Kommittén för anpassning till den tekniska utvecklingen av direktiven om motordrivna fordon.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Bilagorna 1, 2, 3, 4, 5, 7, 9, 10 och 12 till direktiv 71/320/EEG ändras härmed enligt bilagan till detta direktiv.Artikel 2 1. Från och med den 1 oktober 1991 får ingen medlemsstat, av skäl som hänför sig till bromsutrustningen,- vägra vad avser en fordonstyp, att bevilja EEG-typgodkännande eller att utfärda en kopia av det intyg som avses i artikel 10.1 sista strecksatsen i rådets direktiv 70/156/EEG(3), eller att bevilja nationellt typgodkännande, eller- förbjuda att fordon tas i bruk,om bromsutrustningen hos en sådan fordonstyp eller hos sådana fordon överensstämmer med bestämmelserna i rådets direktiv 71/320/EEG senast ändrat genom det här direktivet.2. Från och med den 1 oktober 1992- skall medlemsstaterna inte längre utfärda en kopia av det intyg som avses i artikel 10.1 sista strecksatsen i rådets direktiv 70/156/EEG för en fordonstyp där bromsutrustningen inte överensstämmer med bestämmelserna i direktiv 71/320/EEG senast ändrat genom det här direktivet.- får medlemsstaterna vägra att bevilja nationellt typgodkännande för en fordonstyp där bromsutrustningen inte överensstämmer med bestämmelserna i direktiv 71/320/EEG, senast ändrat genom det här direktivet.3. Från och med den 1 oktober 1994 kan medlemsstaterna förbjuda att fordon tas i bruk, vars bromsutrustning inte överensstämmer med bestämmelserna i direktiv 71/320/EEG, senast ändrat genom det här direktivet.Artikel 3 Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta direktiv före den 1 oktober 1991. De skall genast underrätta kommissionen om detta.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall dessa innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Förfarandet för en sådan hänvisning skall varje medlemsstat själv anta.Artikel 4 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 15 juli 1991.På kommissionens vägnarMartin BANGEMANNVice ordförande(1) EGT nr L 202, 6.9.1971, s. 37.(2) EGT nr L 92, 9.4.1988, s. 47.(3) EGT nr L 42, 23.2.1970, s. 1.BILAGA ÄNDRINGAR I BILAGORNA TILL DIREKTIV 71/320/EEG ÄNDRAT GENOM DIREKTIV 74/132/EEG, 75/524/EEG, 79/489/EEG, 85/647/EEG OCH 88/194/EEG BILAGA 1:DEFINITIONER, KRAV, KONSTRUKTIONER OCH MONTERING Punkt 1.16.3 skall lyda:"1.16.3 KärraMed kärra avses ett draget fordon utrustat med en draganordning, som inte kan röra sig i höjdled (i förhållande till släpet), vars axel/axlar ligger i närheten av fordonets tyngdpunkt (vid jämn belastning), så att endast en liten statisk vertikal belastning, som inte överstiger 10 % av släpkärrans totalmassa eller en belastning av 1 000 daN (det lägsta värdet av dessa gäller), överförs till dragfordonet." (resten är oförändrat)I punkt 2.1.2.3 skall följande läggas till på slutet:"Släpkärrans tryckluftsbroms och parkeringsbromsen hos dragfordonet får manövreras samtidigt, förutsatt att föraren hela tiden kan kontrollera att fordonskombinationens parkeringsbromsverkan, som erhålls genom enbart mekanisk ansättning av parkeringsbromsen, är tillräcklig."Punkt 2.2.1.5.2 skall lyda:"2.2.1.5.2. Ytterligare förrådsbehållare placerad..." (resten är oförändrat)Punkt 2.2.1.8 skall lyda:"2.2.1.8. Färdbromsens verkan skall fördelas på ett lämpligt sätt mellan fordonets axlar. På fordon med mer än två axlar kan bromskraften med liten last automatiskt minskas till noll på vissa axlar för att förhindra hjullåsning eller glasering av bromsbeläggen, förutsatt att fordonet helt uppfyller de krav på bromsverkan som föreskrivs i bilaga 2."Efter punkt 2.2.1.11 skall följande nya punkter 2.2.1.11.1 och 2.2.1.11.2 läggas till:"2.2.1.11.1. Justering av färdbromsen m. h. t. slitage skall ske automatiskt. Monteringen av självjusterande bromsar är emellertid valfri på terrängfordon i kategori N2 och N3, och för bakbromsarna på fordon i kategori M1 och N1. Automatiska anordningar för justering av slitaget skall vara utförda så att effektiv bromsverkan kvarstår efter uppvärmning följd av nedkylning av bromsarna. Speciellt skall fordonet fortfarande kunna köras normalt efter genomförande av provet enligt bilaga 2 punkt 1.3 (typ I-prov) och bilaga 2 punkt 1.4 (typ II-prov).2.2.1.11.2. Slitaget på färdbromsbeläggen skall lätt kunna kontrolleras utifrån eller från undersidan av fordonet med användning enbart av de verktyg eller den utrustning som normalt följer med fordonet, exempelvis genom lämpliga inspektionsluckor eller annan åtgärd. Alternativt kan akustiska eller optiska anordningar godtas, som varnar föraren vid förarplatsen när beläggen behöver bytas. Borttagande av fram- och/eller bakhjul för detta ändamål är endast tillåtet på fordon i kategori M1 och N1."Efter punkt 2.2.1.12.2 skall följande nya punkt 2.2.1.12.3 läggas till:"2.2.1.12.3. Den typ av vätska som används i hydrauliska bromsar skall överensstämma med ISO-standard 9128-1987. Motsvarande symbol enligt figur 1 eller 2 skall vara outplånligt anbringad på synlig plats inom ett avstånd av 100 mm från påfyllningsanordningarna till vätskebehållarna; ytterligare upplysningar kan tillhandahållas av tillverkarna."Punkt 2.2.1.18.3 skall lyda:"2.2.1.18.3. Om brott eller läckage uppstår på en av matarledningarna för luft (eller i annan sådan anslutning), skall det likväl vara möjligt för föraren att helt eller delvis ansätta släpets bromsar, antingen med hjälp av färdbromsens, reservbromsens eller parkeringsbromsens manöverorgan, såvida inte brottet eller läckan automatiskt får släpet att bromsa i enlighet med de prestanda som föreskrivs i punkt 2.2.3 i bilaga 2;"Punkt 2.2.1.18.4.1 och 2.2.1.18.4.2 skall lyda:"2.2.1.18.4.1. När det avsedda bromsreglaget av de manöverorgan som anges ovan i punkt 2.2.1.18.3 aktiveras helt skall trycket i matarledningen falla till 1,5 bar inom loppet av två sekunder.2.2.1.18.4.2. När matarledningen avluftas med minst 1 bar/s skall släpet automatiskt börja bromsas innan trycket i matarledningen faller till 2 bar."Efter punkt 2.2.1.23 skall följande nya punkt 2.2.1.24 läggas till:"2.2.1.24. Om ett motorfordon har tillstånd att dra ett släp i kategori O3 eller O4 får endast släpets färdbroms aktiveras tillsammans med färd-, reserv- eller parkeringsbromsen på dragfordonet."Efter punkt 2.2.2.8 skall följande nya punkter 2.2.2.8.1 och 2.2.2.8.2 läggas till:"2.2.2.8.1 Justering av färdbromsen m. h. t. slitage skall ske automatiskt. Monteringen av självjusterande bromsar är emellertid valfri för fordon i kategori O1 och O2. Automatiska anordningar för justering av slitaget skall vara utförda så att effektiv bromsverkan säkerställs efter uppvärmning följd av nerkylning av bromsarna.Speciellt skall fordonet fortfarande kunna köras normalt efter genomförande av provet enligt bilaga 2 punkt 1.3 (typ I-prov) och bilaga 2 punkt 1.4 (typ II-prov).2.2.2.8.2 Slitaget på färdbromsbeläggen skall lätt kunna kontrolleras utifrån eller från undersidan av fordonet med användning enbart av de verktyg eller den utrustning som normalt följer med fordonet, exempelvis genom lämpliga inspektionsluckor eller annan åtgärd."I punkt 2.2.2.9 skall ordet "enaxliga" på tredje raden tas bort och "brott" ersättas av "separering" samt "bryts" med "separerar" i denna punkt.Punkt 2.2.2.11 skall lyda:"2.2.2.11. När ett släp utöver parkeringsbromsen är försett med en anordning som medger att tryckluftsförsörjningen av bromsarna kan brytas, skall denna anordning vara konstruerad och uppbyggd så att den säkert återställs i "viloläge" senast då tryckluftsförsörjningen till släpet återupptas."BILAGA 2: PROVNING AV BROMSAR OCH BROMSUTRUSTNINGENS BROMSVERKAN Punkt 1.1.1 skall lyda:"1.1.1. Den bromsverkan som föreskrivs för bromsutrustningen skall grundas på stoppsträcka och/eller medelvärdet av fullt utvecklad retardation. Bromsverkan hos en bromsutrustning skall bestämmas genom mätning av stoppsträckan i förhållande till fordonets utgångshastighet och/eller genom mätning av medelretardationen under provet."I punkt 1.1.3.7 tillkommer på slutet:"Hjullåsning tillåts där detta speciellt anges."I punkt 1.2.1.2.3 tillkommer på slutet:"Fordonet skall uppfylla både den föreskrivna stoppsträckan och det föreskrivna medelvärdet av fullt utvecklad retardation för ifrågavarande fordonskategori, men det är inte säkert att bägge parametrarna behöver mätas."Efter punkt 1.2.3.1 skall följande nya punkt 1.2.3.2 läggas till:"1.2.3.2. Ytterligare prov skall utföras med motorn inkopplad från den hastighet som föreskrivs för den aktuella fordonskategorin. Den minsta bromsverkan som anges för varje kategori skall uppfyllas. Dragbilar för påhängsvagn som förses med konstgjord last som motsvarar en lastad påhängsvagn får inte provas i högre hastighet än 80 km/tim."Punkt 1.3.1.3 skall lyda:"1.3.1.3. Under dessa prov skall den kraft som anbringas på manöverorganet vara inställd så att en medelretardation av 3 m/s² erhålls vid den första bromsningen. Kraften skall sedan förbli konstant under de efterföljande bromsningarna."Punkt 1.3.3 skall lyda:"1.3.3. Prestanda med varma bromsar1.3.3.1. I slutet av typ I-provet... skall färdbromsens bromsverkan med varma bromsar... För motorfordon är denna bromsverkan med varma bromsar... Däremot är i fråga om släpvagnar bromsverkan med varma bromsar... (resten oförändrat).1.3.3.2. På ett motorfordon som uppfyller 60-procentkravet i punkt 1.3.3.1 ovan, men som inte kan uppfylla 80-procentkravet i punkt 1.3.3.1 ovan, får ytterligare ett prov utföras med varma bromsar och med en manöverkraft som inte överstiger den som anges i punkt 2.1.1.1 i denna bilaga. Resultaten från bägge proven skall tas med i provningsrapporten."Punkt 1.4.3 skall lyda:"1.4.3. Vid provets slut skall färdbromsens bromsverkan med varma bromsar...För motorfordon får stoppsträckan vid detta prov med varma bromsar inte överstiga följande värden och medelretardationen inte understiga följande värden, vid en manöverkraft av högst 700N:>Plats för tabell>På släpfordon skall emellertid bromskraften vid hjulens periferi med varma bromsar... (resten oförändrat)."Punkt 2.1.1.1.1 skall lyda:"2.1.1.1.1. Färdbromsarna på fordon i kategorierna M och N skall provas under de förhållanden som anges i följande tabell:>Plats för tabell>där>Plats för tabell>"Punkt 2.1.2.1 skall lyda:"2.1.2.1. Reservbromsen skall även om dess manöverorgan också utnyttjas till andra bromsfunktioner ge en stoppsträcka som inte överstiger följande värden och en medelretardation som inte understiger följande värden:>Plats för tabell>"Efter punkt 2.1.2.4 skall följande nya punkt 2.1.2.5 läggas till:"2.1.2.5. Provet med bromsverkan hos reservbromsen skall utföras genom att de verkliga felen hos färdbromssystemet simuleras."Punkt 2.1.4.1 skall lyda:"2.1.4.1. Den återstående bromsverkan hos färdbromsen när ett fel uppkommer i dess överföringssystem skall ge en stoppsträcka som inte överstiger följande värden och en medelretardation som inte understiger följande värden, med en manöverkraft på högst 700 N och vid kontroll enligt ett typ 0-prov där motorn är frikopplad och med följande utgångshastigheter för respektive fordonskategori:Stoppsträcka (m) och medelretardation (m/s²)(resten av tabellen är oförändrad)"Efter punkt 2.1.4.1 skall följande nya punkt 2.1.4.2 läggas till:"2.1.4.2. Provet med återstående bromsverkan skall utföras genom att de verkliga felen hos färdbromssystemet simuleras."Punkt 2.2.1.2.1 skall lyda (ändringen gäller bara den engelska versionen)"2.2.1.2.1. If the service braking device is of the continuous or semi-continuous type, the sum of the forces exerted at the periphery of the braked wheels... (resten oförändrat)."Efter punkt 2.2.2.1 skall följande nya punkt 2.2.3 läggas till:"2.2.3 Automatisk bromsning2.2.3.1. Den automatiska bromsverkan vid total tryckförlust i matarledningen när ett lastat fordon provas från 40 km/tim skall inte understiga 13,5 % av den kraft som motsvarar den högsta massa som uppbärs av fordonets hjul vid stillastående. Hjullåsning är tillåten vid bromseffektnivåer över 13,5 %."TILLÄGG TILL BILAGA 2: FÖRDELNING AV BROMSKRAFTEN MELLAN FORDONSAXLAR (75/524/EEG)Punkt 3.1.2 skall lyda:"3.1.2. Om ett motorfordon som får dra släpfordon i kategori O3 eller O4 och som är utrustat med tryckluftsbromsar, och detta provas med drivkällan avstängd, matarledningen blockerad och en tryckluftsbehållare på 0,5 liter ansluten till manöverledningen och systemet vid inkopplings- respektive avlastningstryck, skall trycket vid kopplingshuvudena till matar- och manöverledningarna vid full ansättning av bromsens manöverorgan ligga mellan 6,5 och 8,5 bar oberoende av hur fordonet är belastat. Dessa tryck måste kunna påvisas i dragfordonet när släpet är bortkopplat. Kompatibilitetsområdena i diagram 2, 3 och 4A får inte överstiga 7,5 bar."Punkt 3.1.4.1 skall lyda:"3.1.4.1. På ett motorfordon som får dra släpfordon i kategori O3 eller O4 och som är utrustat med tryckluftsbromsar skall det tillåtna förhållandet mellan bromsverkan >NUM>TM/>DEN>PM och trycket pm ligga inom de områden som anges i diagram 2."Efter punkt 5.1.2 skall följande nya punkt 5.1.3 läggas till:"5.1.3. Det tillåtna förhållandet mellan bromsverkan >NUM>TR/>DEN>PR och trycket pm skall ligga inom de områden somanges för lastat respektive olastat fordon i diagram 2."Punkt 7.3 skall lyda:"Punkt 18.2 i bilaga 9 skall omfatta..." (resten oförändrat)Punkt 8.2 skall lyda:"8.2. Mätuttagen skall överensstämma med paragraf 4 i ISO-standard 3583-1984." Följande nya inledningsmening skall läggas till i fotnoten till diagram 4A:"Det skall underförstås att det mellan värdena >NUM>TR/>DEN>PR = 0 och >NUM>TR/>DEN>PR = 0,1 inte behöver föreligga proportionalitet mellan bromsverkan >NUM>TR/>DEN>PR och trycket i manöverledningen mätt vid kopplingshuvudet."BILAGA 3: MÄTMETOD FÖR AKTIVERINGSTIDEN HOS FORDON MED TRYCKLUFTSMANÖVRERADE BROMSAR I punkt 1.1 skall följande läggas till i slutet:"På fordon med lastkännande ventiler skall inställningen av dessa ske i lastat läge."Efter punkt 2.6 skall följande nya punkt 2.7 läggas till:"2.7. För motordrivna fordon som får dra släpfordon i kategori O3 eller O4 och som är utrustade med tryckluftsbromsar skall utöver ovanstående krav föreskrifterna i punkt 2.2.1.18.4.1 i bilaga 1 kontrolleras med hjälp av följande prov:a) Genom mätning av trycket i änden på ett 2,5 m långt rör med innerdiametern 13 mm, som skall anslutas till kopplingshuvudet på matarledningen.b) Genom simulering av ett fel på manöverledningen vid kopplingshuvudet.c) Genom aktivering av färdbromsens manöverorgan under 0,2 sekunder, enligt beskrivning ovan i punkt 2.3."Punkt 4.2 skall lyda:"4.2. Mätuttagen skall överensstämma med paragraf 4 i ISO-standard 3583-1984."BILAGA 4: ENERGIBEHÅLLARE OCH ENERGIKÄLLOR A. TRYCKLUFTSBROMSARPunkt 1.3.1 skall lyda:"1.3.1. Behållare på släpfordon skall vara utformade så att matartrycket till de arbetande komponenterna efter åtta ansättningar av dragfordonets färdbroms till fullt utslag inte faller under en nivå som motsvarar halva det värde som erhålls vid första bromsningen och utan att vare sig den automatiska bromsen eller parkeringsbromsen på släpet ansättes."Punkt 1.3.2.1 skall lyda:"1.3.2.1. Trycket i behållarna skall vid provets början vara 8,5 bar."Punkt 3.2 skall lyda:"3.2. Mätuttagen skall överensstämma med paragraf 4 i ISO-standard 3583-1984."BILAGA 5: FJÄDERBROMSAR Punkt 2.3, följande nya text skall läggas till mellan de nuvarande tredje och fjärde meningarna:"Under varje uppladdning av ett trycklöst bromssystem får inte fjäderbromsarna lossa förrän trycket i färdbromssystemet är tillräckligt för att säkerställa åtminstone föreskriven bromsverkan för reservbromsen med lastat fordon, med användning av färdbromsens manöverorgan."BILAGA 7: FALL DÅ TYP I- OCH/ELLER TYP II/IIA-PROV INTE BEHÖVER UTFÖRAS PÅ FORDON SOM INLÄMNATS FÖR TYPGODKÄNNANDE I alla följande punkter skall ordet "återstående" bytas ut mot ordet "varm".- Tillägg 1:- punkt 3.1.2, 3.2.1, 3.5.1.1, 3.5.2.4, 3.5.3.4 och 4.3.7,- Tillägg 2:- punkt 2 (tabell)BILAGA 9: INFORMATION OM TYPGODKÄNNANDE AV FORDON MED AVSEENDE PÅ BROMSNING >Start Grafik>Punkt 7 skall lyda:"7. Fördelning av massan på varje axeln (högsta värde) "Punkt 8 skall lyda:"8. Fabrikat och typ av bromsbelägg8.1. Alternativa bromsbelägg8.1.1. Provmetod för godkännande: på fordon/bilaga 7/annan (1) "Punkt 9.4.3 skall lyda:"9.4.3. släpkärra: ange även "Efter punkt 9.4.4 skall följande nya punkt 9.4.5 läggas till:"9.4.5. släpkategori O: bromsat/obromsat (1)"Efter punkt 9.5 skall följande nya punkt 9.6 läggas till:"9.6. fordonet är utrustat/inte utrustat (1) för att dra släpfordon med låsningsfria bromsar."Punkt 13 skall lyda:"13. Fordonets massa vi "Punkt 14.2 skall lyda:"14.2. Typ 0-provmotorn inkoppladfärdbromsningenligt bilaga 2punkt 2.1.1.1.1..."Tabellens tredje kolumn skall lyda:"Uppmätt kraft anbringad på manöverorganet (N)."Punkt 14.5 skall lyda:"14.5. Bromsanordning(ar) som använts under typ II/IIA-prov (1)"Punkt 14.6 skall lyda:"14.6. Aktiveringstid och...14.6.1. Aktiveringstid vid...14.6.2. Aktiveringstid vid..."Punkt 14.7.2 skall lyda:"14.7.2. Fordonsaxlar ReferensaxlarMassa per axel(*) Erforderlig bromskraft på hjulen Hastighet Massa per axel(*) Verklig bromskraft utvecklad vid hjulen Hastighetkg N km/h kg N km/hAxel 1Axel 2Axel 3Axel 4(*) Detta är den högsta tillåtna massan per axel."Punkt 14.7.3 skall lyda:"14.7.3.Största massa för fordon som uppvisats för typgodkännande kgErforderlig bromskraft på hjulen NErforderligt bromsmoment på bromsens huvudaxel NmBromsmoment som erhålls på bromsens huvudaxel (enligt diagram) Nm"Punkt 14.7.4. I tabellen skall ordet "återstående" ersättas med "varmt".Efter punkt 19.2 skall följande nya punkter 20 och 21 läggas till:"20. Automatisk bromsning på släpfordon med tryckluftsbromsar20.1. Uppnådd bromsverkan21. Släpfordon med elektriska bromssystem21.1. Uppfyller fordonet kraven enligt bilaga 11: ja/nej (4).21.2. Uppnådd bromsverkan "Punkterna 20-27 skall numreras om till punkterna 22-29.Fotnoten skall lyda:"(1) För påhängsvagn skall här anges massan som motsvarar belastningen på vändskivan.">Slut Grafik>BILAGA 10: PROVKRAV FÖR FORDON UTRUSTADE MED LÅSNINGSFRIA BROMSAR Punkt 6.1.2 skall lyda:"6.1.2. Den ursprungliga energinivån... motsvarande ett tryck på 8,5 bar vid kopplingshuvudet till släpfordonets matarledning." (resten oförändrat)Punkt 6.1.5 skall lyda:"6.1.5. Vid bromsningens slut skall med fordonet stationärt färdbromsens manöverorgan aktiveras fullt ut en gång till fullt utslag. Under denna ansättning skall trycket i manöverkretsarna vara tillräckligt för att åstadkomma en total bromskraft vid hjulens periferi motsvarande minst 22,5 % av den största kraft som statiskt uppbärs av hjulen och utan att förorsaka automatisk ansättning av något bromssystem som inte styrs av de låsningsfria bromsarna."BILAGA 12: INERTIA DYNAMOMETERPROVMETOD FÖR BROMSBELÄGG I punkt 4.4.3, 4.4.3.1, 4.4.3.2, 4.5.3, 4.5.3.1 och 4.5.3.2 skall ordet "återstående" ändras till "varm".


Avis juridique important

|

32001L0039

Kommissionens direktiv 2001/39/EG av den 23 maj 2001 om ändring av bilagorna till rådets direktiv 86/362/EEG, 86/363/EEG, 90/642/EEG och om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på spannmål, livsmedel av animaliskt ursprung samt vissa produkter av vegetabiliskt ursprung, inklusive frukt och grönsaker

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 148 , 01/06/2001 s. 0070 - 0077

Kommissionens direktiv 2001/39/EGav den 23 maj 2001om ändring av bilagorna till rådets direktiv 86/362/EEG, 86/363/EEG, 90/642/EEG och om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på spannmål, livsmedel av animaliskt ursprung samt vissa produkter av vegetabiliskt ursprung, inklusive frukt och grönsakerEUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 86/362/EEG av den 24 juli 1986 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på spannmål(1), senast ändrat genom kommissionens direktiv 2000/82/EG(2), särskilt artikel 10 i detta,med beaktande av rådets direktiv 86/363/EEG av den 24 juli 1986 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på livsmedel av animaliskt ursprung(3), senast ändrat genom dirketiv 2000/82/EG, särskilt artikel 10 i detta,med beaktande av rådets direktiv 90/642/EEG av den 27 november 1990 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på produkter av vegetabiliskt ursprung inklusive frukt och grönsaker(4), senast ändrat genom direktiv 2000/82/EG, särskilt artikel 7 i detta,med beaktande av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växstskyddsmedel på marknaden(5), senast ändrat genom kommissionens direktiv 2001/21/EG(6), särskilt artikel 4.1 f i detta, ochav följande skäl:(1) De nya verksamma ämnena azimsulfuron och prohexadionkalcium infördes i bilaga I till direktiv 91/414/EEG genom kommissionens direktiv 1999/80/EG(7), respektive 2000/50/EG(8) för att användas som herbicid på ris före groning respektive som tillväxtreglerande ämne för växter.(2) De ovannämnda ämnena togs upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG efter en utvärdering av den information som lämnats in om föreslagna användningsområden.(3) Innan ämnena infördes i bilaga I till direktiv 91/414/EEG hade de i enlighet med artikel 8.1 i direktivet godkänts i vissa medlemsstater under en övergångsperiod. När ämnena hade införts i bilaga I godkände de berörda medlemsstaterna i enlighet med artikel 4 i direktivet ett antal växtskyddsprodukter som innehåller ämnena och fastställde provisoriska gränsvärden för resthalter i enlighet med artikel 4.1 f. I enlighet med direktivet har kommissionen underrättats om dessa gränsvärden och fått de uppgifter som ligger till grund för dem. Denna information samt uppgifter från andra källor har granskats, och den ger tillräcklig grund för att fastställa gränsvärden för resthalter. Om inget gränsvärde eller provisoriskt gränsvärde finns för gemenskapen måste medlemsstaterna fastställa ett nationellt provisoriskt gränsvärde i enlighet med artikel 4.1 f i direktivet innan ett ämne får godkännas. På grundval av artikel 5 i direktiv 86/363/EEG gäller detta också provisoriska gränsvärden för resthalter i animaliska produkter när varor som innehåller rester av verksamma ämnen kan förväntas användas som djurfoder.(4) I samband med att ämnena infördes i bilaga I till direktiv 91/414/EEG avslutades de tekniska och vetenskapliga utvärderingarna av azimsulfuron och prohexadionkalcium den 2 juli 1999 och den 16 juni 2000 genom kommissionens granskningsrapporter för azimsulfuron och prohexadionkalcium. I granskningsrapporterna fastställs det acceptabla dagliga intaget (ADI) för azimsulfuron till 0,1 mg/kg kroppsvikt/dag, och för prohexadionkalcium till 0,2 mg/kg kroppsvikt/dag. Livstidsexponeringen för konsumenter av livsmedelsprodukter som behandlats med azimsulfuron och prohexadionkalcium har bedömts och utvärderats i enlighet med de förfaranden och den praxis som används i gemenskapen, med beaktande av såväl Världshälsoorganisationens(9) offentliggjorda riktlinjer som yttrandet från vetenskapliga kommittén för växter(10). Man har beräknat att de gränsvärden som fastställs i detta direktiv inte innebär att det acceptabla dagliga intaget överskrids.(5) Under den utvärdering och diskussion som föregick införandet av azimsulfuron och prohexadionkalcium i bilaga I till direktiv 91/414/EEG noterades inga sådana akuta toxiska effekter som innebär att en akut referensdos måste fastställas.(6) För att konsumenterna skall kunna skyddas från exponering för resthalter i eller på produkter som inte har godkänts, bör de provisoriska gränsvärden som fastställs motsvara den lägsta analytiska bestämningsgränsen för samtliga produkter som omfattas av direktiven 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG. Om gemenskapen fastställer sådana provisoriska gränsvärden för resthalter för azimsulfuron och prohexadionkalcium påverkar detta inte medlemsstaternas möjligheter att fastställa egna provisoriska gränsvärden för azimsulfuron och prohexadionkalcium i enlighet med artikel 4.1 f i direktiv 91/414/EEG och enligt bilaga VI till det direktivet. Fyra år bör räcka för att fastställa de flesta andra användningsomsrådena för azimsulfuron och prohexadionkalcium. Efter denna period bör de provisoriska gränsvärdena för resthalter göras permanenta.(7) Gemenskapen har anmält bestämmelserna i detta direktiv till Världshandelsorganisationen, och dess synpunkter har beaktats vid den slutliga utformningen av direktivet. Möjligheten att för import från tredje land fastställa särskilda gränsvärden för resthalter för vissa kombinationer av bekämingsmedel och grödor kommer att undersökas av kommissionen, förutsatt att relevanta uppgifter lämnas in.(8) Vid utarbetandet av detta direktiv har yttrandena från Vetenskapliga kommittén för växter beaktats, särskilt de råd och rekommendationer som gäller konsumentskyddet avseende sådana livsmedel som behandlats med bekämpningsmedel.(9) De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för växtskydd.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Föjande skall läggas till i del A i bilaga II till direktiv 86/362/EEG:>Plats för tabell>Artikel 2Föjande skall läggas till i del B i bilaga II till direktiv 86/363/EEG:>Plats för tabell>Artikel 3Kolumnerna med rubrikerna "Azimsulfuron" och "Prohexadion (prohexadion och dess salter uttryckt som prohexadion)" i bilagan till det här direktivet skall läggas till i bilaga II till direktiv 90/642/EEG.Artikel 4Medlemsstaterna skall senast den 31 december 2001 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast underrätta kommissionen om detta.De skall tillämpa bestämmelserna från och med den 1 januari 2002.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.Artikel 5Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Artikel 6Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 23 maj 2001.På kommissionens vägnarDavid ByrneLedamot av kommissionen(1) EGT L 221, 7.8.1986, s. 37.(2) EGT L 3, 6.1.2001, s. 18.(3) EGT L 221, 7.8.1986, s. 43.(4) EGT L 350, 14.12.1990, s. 71.(5) EGT L 230, 19.8.1991, s. 1.(6) EGT L 69, 10.3.2001, s. 17.(7) EGT L 210, 10.8.1999, s. 13.(8) EGT L 198, 4.8.2000, s. 39.(9) Riktlinjer för beräkning av intaget av bekämpningsmedelsrester via födan (reviderad utgåva). Dessa riktlinjer har tagits fram av GEMS/Livsmedelsprogrammet i samarbete med Codex Alimentariuskommittén för bekämpningsmedelsrester. Utgivare: Värdshälsoorganisationen, 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).(10) Yttrande från vetenskapliga kommittén för växter beträffande frågor som rör ändringar av bilagorna till rådets direktiv 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG (Yttrande från Vetenskapliga kommittén för växter, 14 juli 1998) (http://europa.eu.int/comm/dg24/health/sc/scp/out21_en.html).BILAGA>Plats för tabell>


Avis juridique important

|

31990L0428

Rådets direktiv 90/428/EEG av den 26 juni 1990 om handel med hästdjur som är avsedda för tävlingar och om villkor för deltagande i tävlingar

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 224 , 18/08/1990 s. 0060 - 0061 Finsk specialutgåva Område 3 Volym 33 s. 0178  Svensk specialutgåva Område 3 Volym 33 s. 0178

RÅDETS DIREKTIV av den 26 juni 1990 om handel med hästdjur som är avsedda för tävlingar och om villkor för deltagande i tävlingar (90/428/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artiklarna 42 och 43 i detta,med beaktande av kommissionens förslag(1),med beaktande av Europaparlamentets yttrande(2),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3), ochmed beaktande av följande:Levande hästdjur är upptagna på listan över varor i bilaga 2 till fördraget.För att säkerställa en rationell utveckling av produktionen av hästdjur och därigenom öka produktiviteten på det området måste regler fastställas på gemenskapsnivå för handeln inom gemenskapen med hästdjur som är avsedda för tävlingar.Avel och uppfödning av hästdjur, i synnerhet hästar, räknas i allmänhet till jordbrukssektorn och utgör en inkomstkälla för en del av jordbrukarna.Det finns skillnader inom gemenskapen då det gäller regler för tillträde till tävlingar och dessa skillnader utgör ett hinder för handeln inom gemenskapen.Handeln med hästdjur som är avsedda för tävlingar samt deltagande i sådana tävlingar kan äventyras av de skillnader som finns i reglerna om användning av en del av prissumman eller vinsten för att skydda, utveckla och förbättra aveln i medlemsstaterna. Ett fritt tillträde till tävlingarna förutsätter att dessa regler harmoniseras.I avvaktan på en sådan harmonisering och i synnerhet för att bibehålla eller öka produktiviteten på området bör medlemsstaterna få tillstånd att avsätta en viss del av prissumman eller vinsten för att skydda, utveckla och förbättra sin avelsverksamhet. En högsta procentsats bör dock fastställas för detta.Det är lämpligt att besluta om genomförandeåtgärder då det gäller vissa tekniska frågor. Därför bör åtgärder vidtas för ett nära och effektivt samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen inom Ständiga kommittén för husdjursavel.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Detta direktiv fastställer villkoren för handel med hästdjur som är avsedda för tävlingar samt villkoren för deltagande i tävlingar.Artikel 2 Vid tillämpningen av detta direktiv skall de definitioner gälla som fastställs i artikel 2 i rådets direktiv 90/427/EEG av den 26 juni 1990 om avelsmässiga och genealogiska villkor för handeln med hästdjur inom gemenskapen(4).Vidare gäller att tävling betyder varje hästtävling, däri inräknat hästkapplöpningar, hopptävlingar, parader, dressyr, körtävlingar och uppvisningar.Artikel 3 1. Tävlingsreglerna får inte göra någon åtskillnad mellan hästdjur som är registrerade i den medlemsstat där tävlingen hålls och hästdjur som är registrerade i andra medlemsstater.2. Tävlingsreglerna får inte göra någon åtskillnad mellan hästdjur som härstammar från den medlemsstat där tävlingen hålls och hästdjur som kommer från andra medlemsstater.Artikel 4 1. De förpliktelser som fastställs i artikel 3 skall särskilt gällaa) kraven för tillträde till tävlingen, särskilt minimi- eller maximikrav,b) bedömningen vid tävlingen,c) den prissumma eller vinst som kan uppkomma genom tävlingen.2. Följande undantag gäller emellertid:- De förpliktelser som anges i artikel 3 skall inte inverka på organisationen ava) tävlingar endast för hästdjur som är registrerade i en särskild stambok och som har till syfte att förbättra rasen,b) regionala tävlingar med sikte på att välja ut hästdjur,c) historiska eller traditionella evenemang.Medlemsstater som vill utnyttja dessa möjligheter skall dessförinnan underrätta kommissionen om detta.- För varje tävling eller tävlingstyp skall medlemsstaterna ha tillåtelse att, genom för ändamålet officiellt erkända eller godkända organisationer, avsätta en viss procentsats av den prissumma eller den vinst som avses i punkt 1 c för att skydda, utveckla och förbättra avelsarbetet.Procentsatsen får vara högst 30 procent år 1991, 25 procent år 1992 och 20 procent från år 1993.Villkoren för utdelning från dessa fonder i den berörda medlemsstaten skall meddelas till kommissionen och övriga medlemsstater i Ständiga kommittén för husdjursavel.Före den 31 december 1992 skall rådet ompröva villkoren för tillämpningen av dessa bestämmelser på grundval av en rapport från kommissionen som skall redogöra för de framsteg som gjorts i harmoniseringen av alla de problem som har sin grund i villkoren för avel av tävlingshästar samt ange ändamålsenliga förslag som rådet skall fatta beslut om med kvalificerad majoritet.3. De allmänna reglerna för genomförande av denna artikel skall fastställas enligt förfarandet i artikel 6.Artikel 5 1. Till dess att relevanta beslut har fattats enligt artikel 4 i direktiv 90/427/EEG skall ägaren eller hans ombud skriftligen underrättas om skälen till varför ett djur som är registrerat i en medlemsstat vägras tillträde till en tävling.2. Under sådana förhållanden som beskrivs i punkt 1 har ägaren eller hans ombud rätt att inhämta ett expertutlåtande enligt villkoren i artikel 8.2 i direktiv 89/662/EEG(5) som skall gälla med vederbörliga ändringar.3. Kommissionen skall anta regler för tillämpningen av denna artikel enligt förfarandet i artikel 6.Artikel 6 När det förfarande som fastställs i denna artikel skall tillämpas skall Ständiga kommittén för husdjursavel, inrättad genom beslut 77/505/EEG(6), fatta beslut enligt bestämmelserna i artikel 11 i direktiv 88/661/EEG(7).Artikel 7 Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 juli 1991. De skall genast underrätta kommissionen om detta.Artikel 8 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Luxemburg den 26 juni 1990.På rådets vägnarM. O'KENNEDYOrdförande(1) EGT nr C 327, 30.12.1989, s. 61.(2) EGT nr C 149, 18.6.1990.(3) EGT nr C 62, 12.3.1990, s. 46.(4) EGT nr L 224, 18.8.1990, s. 55.(5) EGT nr L 395, 30.12.1989, s. 13(6) EGT nr L 206, 12.8.1977, s. 11.(7) EGT nr L 382, 31.12.1988, s. 36.


Avis juridique important

|

31973L0361

Rådets direktiv 73/361/EEG av den 19 november 1973 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om certifiering och märkning av stållinor, kätting och krokar

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 335 , 05/12/1973 s. 0051 - 0055 Finsk specialutgåva Område 13 Volym 3 s. 0168  "Grekisk specialutgåva" Område 13 Volym 2 s. 0140  Svensk specialutgåva Område 13 Volym 3 s. 0168  Spansk specialutgåva: Område 13 Volym 3 s. 0093  Portugisisk specialutgåva: Område 13 Volym 3 s. 0093

RÅDETS DIREKTIV av den 19 november 1973 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om certifiering och märkning av stållinor, kätting och krokar (73/361/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande,med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, ochmed beaktande av följande:I flera av medlemsstaterna finns bestämmelser om certifiering och märkning av vissa stållinor, kätting och krokar avsedda att användas för lyft och hantering. Dessa bestämmelser skiljer sig åt i de olika medlemsstaterna. På grund av att de skiljer sig åt utgör de hinder för handeln inom Europeiska ekonomiska gemenskapen.Dessa hinder för upprättandet av en väl fungerande gemensam marknad kan minskas och t.o.m. undanröjas om samma bestämmelser om certifiering och märkning av stållinor, kätting och krokar antas i samtliga medlemsstater, antingen såsom tillägg till eller i stället för de nationella bestämmelser som gäller för närvarande.Detta direktiv är begränsat till bestämmelser om certifiering och märkning av stållinor, kätting och krokar. Certifiering och märkning gör det möjligt för tillverkare och användare av lyftanordningar att få kännedom bl.a. om egenskaperna hos stållinor, kätting och krokar. Direktiv som kommer att antas senare om konstruktionskrav för vissa lyftanordningar kommer dessutom att innehålla bestämmelser om särskild användning av stållinor, kätting och krokar.Den tekniska utvecklingen kräver snabb anpassning av de tekniska bestämmelserna för lyftanordningar och lyftutrustning. För att underlätta genomförandet av de åtgärder som krävs för detta ändamål bör rutiner fastställas som upprättar ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen, i form av en kommitté för anpassning till den tekniska utvecklingen av direktiv om undanröjande av tekniska hinder för handeln inom gemenskapen inom sektorn lyftanordningar och lyftutrustning.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Detta direktiv avser lyftutrustning, med undantag av- lyftutrustning som inte är ny,- lyftutrustning som används ombord på fartyg och för järnvägar, bergbanor och linbanor.Med lyftutrustning avses i detta direktiv stållinor, lyftkätting och krokar avsedda för utrustning för lyft och mekaniserad hantering.Artikel 21. Ingen medlemsstat får av skäl som rör certifiering och märkning förbjuda eller begränsa att sådan lyftutrustning som åsyftas i artikel 1 släpps ut på marknaden, om denna är försedd med intyg och märkning som följer bestämmelserna i bilagan.2. Om en medlemsstat konstaterar att en lyftutrustningsegenskaper, i synnerhet dess minimiegenskaper, inte motsvarar de som anges i intyget får den vänta med att låta ifrågavarande utrustning släppas ut på marknaden. Den skall omedelbart informera övriga medlemsstater och kommissionen om detta samt ange skälen för beslutet.Om en medlemsstat ifrågasätter skälen för de åtgärder som åsyftas ovan skall ifrågavarande medlemsstat söka ett avgörande av tvisten.Kommissionen skall hållas informerad. Den skall, i den mån det är nödvändigt, inleda lämpliga överläggningar för att nå en lösning.Artikel 3Vid utbjudande och försäljning till den slutliga kunden i medlemsstaternas egna territorier får medlemsstaterna kräva att den certifiering och märkning som detta direktiv innehåller bestämmelser om skall uttryckas i form av internationellt överenskomna symboler eller på landets språk.Artikel 41. En kommitté (nedan kallad "kommittén") inrättas härmed för att anpassa direktiven för avveckling av tekniska handelshinder inom området anordningar för lyft och lyftutrustning till den tekniska utvecklingen. Den skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha en företrädare för kommissionen som ordförande.2. Kommittén skall själv fastställa sin arbetsordning.3. De ändringar som behöver göras för att anpassa bestämmelserna i bilagan till den tekniska utvecklingen skall antas i enlighet med det förfarande som fastslås i artikel 5.Artikel 51. När det förfarande som fastställs i denna artikel skall tillämpas skall ordföranden hänskjuta ärendet till kommittén, antingen på eget initiativ eller på begäran av företrädaren för en medlemsstat.2. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Kommittén skall fatta sitt beslut med en majoritet av 41 röster, varvid medlemsstaternas röster skall vägas enligt fördragets artikel 148.2. Ordföranden får inte rösta.3. a) Kommissionen skall själv anta förslaget om det har tillstyrkts av kommittén.b) Om förslaget inte har tillstyrkts av kommittén eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.c) Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas.Artikel 61. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta direktiv inom 18 månader efter dagen för anmälan och skall genast underrätta kommissionen om detta.2. Medlemsstaterna skall se till att till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 7Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 19 november 1973.På rådets vägnarIb FREDERIKSENOrdförandeBILAGA1. Allmänna bestämmelser1.1 Varje längd av stållina och kätting och alla krokar skall vara försedda med märkning eller, om märkning inte kan utföras, en liten plåt eller ring som är ordentligt fästad och som skall innehålla uppgifter om tillverkaren eller om den som representerar honom och är etablerad i Europeiska ekonomiska gemenskapen samt nummer på relevanta intyg (se punkterna 2.1, 3.1 och 4.1).1.2 Tillverkaren eller den som representerar honom och är etablerad i Europeiska ekonomiska gemenskapen skall se till att alla längder av stållina och kätting och alla krokar är i överensstämmelse med de egenskaper som anges i intyget (se punkterna 2.1, 3.1 och 4.1).2. Bestämmelser rörande stållinor2.1 Tillverkaren eller den som representerar honom och är etablerad i Europeiska ekonomiska gemenskapen skall för varje stållina utfärda ett intyg med minst följande uppgifter:a) Obligatoriska uppgifter:- Namn och adress för tillverkaren eller den som representerar honom och är etablerad i Europeiska ekonomiska gemenskapen.- Stållinans nominella diameter.- Levererad längd stållina.- Genomsnittlig massa per meter.- Typ av stållina och slagningsriktning (vänster- eller högerslagen), förformad eller ej, korsslagen eller langslagen.- Linslagningens längd.- Uppbyggnad (stållinans sammansättning, kärnans typ och sammansättning, antal kardeler, antal trådar). Tvärsnittsritning som anger huvudsakliga dimensioner skall bifogas.- Stålets egenskaper (klass eller kvalitet).- Trådmaterialets nominella dragbrottshållfasthet.- Linans lägsta brotthållfasthet vid dragpåkänning.- Den i praktiken minsta dragbrottshållfastheten hos linan.- Uppgifter om typ av skydd mot inre och yttre korrosion (om galvanisering utförts skall zinkbeläggningens kvalitet anges).- Intyg som anger att stållinan är tillverkad i ett stycke och att dess egenskaper är de samma längs hela dess längd.- Uppgifter om typ av och metoder för dragprov, torsionsprov och böjprov, samt resultaten av dessa.- Temperaturgränser för användning av stållinan.- Underhålls- och kontrollinstruktion.b) Uppgifter som skall lämnas i förekommande fall:- Om stållinan är tillverkad i enlighet med en nationell eller internationell standard skall denna anges.3. Bestämmelser rörande lyftkätting3.1 Tillverkaren eller den som representerar honom och är etablerad i Europeiska ekonomiska gemenskapen skall för varje kätting utfärda ett intyg med minst följande uppgifter:a) Obligatoriska uppgifter:- Namn och adress för tillverkaren eller den som representerar honom och är etablerad i Europeiska ekonomiska gemenskapen.- Kättingens egenskaper (länkarnas nominella längd och bredd, trådtjocklek, huruvida kättingen är kalibrerad eller ej). Ritning över minst två länkar med angivande av maximala toleranser skall bifogas.- Levererad längd kätting.- Genomsnittlig massa per meter.- Metod för sammanfogning av länkarna (smidning eller elsvetsning).- Värdet för den provbelastning som hela kättingen har utsatts för vid provning efter värmebehandling.- Kättingens lägsta draghållfasthet i praktiken vid normal temperatur.- Kättingens lägsta draghållfasthet i praktiken vid användningstemperaturen.- Kättingens proportionella töjning vid brott under dragpåkänning.- Kättingmaterialets egenskaper (t.ex. klass eller kvalitet).- Typ av värmebehandling som utförts eller, om så är nödvändigt, som senare skall utföras av tillverkaren eller av ett specialföretag.- Uppgifter om typ av och metod för dragprov och resultaten av dessa.- Temperaturgränser för användning av kättingen.- Underhålls- och kontrollinstruktion.b) Uppgifter som skall lämnas i förekommande fall:- Om kättingen är tillverkad i enlighet med en nationell eller internationell standard skall denna anges.- Om kättingen genomgått särskild värmebehandling, informationen: "För värmebehandling, vänd er till tillverkaren eller dennes befullmäktigade representant".3.2 Var tjugonde länk eller en länk per meter, beroende på vilket avstånd som är det kortaste, skall förses med läslig och varaktig kvalitetsmärkning i enlighet med nationell eller internationell standard. Märkningen skall ha följande mått:>Plats för tabell>4. Bestämmelser rörande krokar4.1 Tillverkaren eller den som representerar honom och är etablerad i Europeiska ekonomiska gemenskapen skall för varje parti krokar, eller på användarens begäran för varje krok, utfärda ett intyg med minst följande uppgifter:a) Obligatoriska uppgifter:- Namn och adress för tillverkaren eller den som representerar honom och är etablerad i Europeiska ekonomiska gemenskapen.- Typ av krok.- Dimensioner.- Om kroken är tillverkad i enlighet med en nationell eller internationell standard skall dennas referensnummer anges.- Om kroken inte är tillverkad i enlighet med en nationell eller internationell standard skall följande uppgifter lämnas:- Den belastning som öppnar kroken tillräckligt för att släppa ifrågavarande belastning, alternativt brottbelastningen (tillverkaren skall ange om värdet avser öppning eller brott).- Maximal provbelastning som kroken kan utsättas för utan att bestående deformation uppstår.- Stålets egenskaper (klass eller kvalitet).- Typ av värmebehandling som utförts eller, om så är nödvändigt, som senare skall utföras av tillverkaren eller av ett specialföretag.- Uppgifter om typ av och metod för dragprov och resultaten av dessa.- Temperaturgränser för användning av krokarna.- Underhålls- och kontrollinstruktion.b) Uppgifter som skall lämnas i förekommande fall:- Om krokarna genomgått särskild värmebehandling, informationen: "För värmebehandling, vänd er till tillverkaren eller dennes befullmäktigade representant".4.2 Krokarna skall förses med läslig och varaktig kvalitetsmärkning i enlighet med en nationell eller internationell standard.


Avis juridique important

|

31999L0065

Kommissionens direktiv 1999/65/EG av den 24 juni 1999 om ändring av rådets direktiv 86/362/EEG och 90/642/EEG om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på spannmål och produkter av vegetabiliskt ursprung inklusive frukt och grönsaker (Text av betydelse för EES)

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 172 , 08/07/1999 s. 0040 - 0041

KOMMISSIONENS DIREKTIV 1999/65/EGav den 24 juni 1999om ändring av rådets direktiv 86/362/EEG och 90/642/EEG om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på spannmål och produkter av vegetabiliskt ursprung inklusive frukt och grönsaker(Text av betydelse för EES)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 86/362/EEG av den 24 juli 1986 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på spannmål(1), senast ändrat genom direktiv 98/82/EG(2), särskilt artikel 7.4 a i detta,med beaktande av rådets direktiv 90/642/EEG av den 27 november 1990 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på produkter av vegetabiliskt ursprung inklusive frukt och grönsaker(3), senast ändrat genom direktiv 98/82/EG, särskilt artikel 4.4 a i detta, ochav följande skäl:1. I artikel 7.2 a i direktiv 86/362/EEG och artikel 4.2 a i direktiv 90/642/EEG uppmanas medlemsstaterna att senast den 30 juni varje år till kommissionen översända sina nationella övervakningsprogram för påföljande år för bekämpningsmedelsrester i eller på frukt, grönsaker och spannmål. Erfarenheterna av medlemsstaternas planering, upprättande, genomförande, utvärdering och rapportering av tidigare årliga övervakningsprogram visar att detta slutdatum är opraktiskt eftersom det inte ger tid att ta hänsyn till resultaten från föregående år vid planeringen för det påföljande året. En ytterligare period på tre månader anses tillräcklig för att tidigare resultat skall kunna utvärderas och kommande nationella övervakningsprogram planeras.2. I artikel 7.2 b i direktiv 86/362/EEG och artikel 4.2 b i direktiv 90/642/EEG uppmanas kommissionen att senast den 30 september varje år översända ett utkast till rekommendation om ett samordnat övervakningsprogram för gemenskapen till Ständiga kommittén för växtskydd, vilket innehåller särskilda stickprovsförfaranden som skall ingå i övervakningsprogrammet. Innehållet i ett sådant utkast till rekommendation är beroende av de uppgifter som medlemsstaterna lämnat om sina kommande övervakningsprogram. En förlängning av tidsfristen för medlemsstaternas inlämnande av nationella planer till kommissionen med tre månader skulle leda till en försening på tre månader vid kommissionens inlämnande av ett utkast till rekommendation till Ständiga kommittén för växtskydd.3. I praktiken planerar kommissionen och medlemsstaterna samordnade övervakningsprogram för gemenskapen för flera år i taget.4. De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för växtskydd.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Artikel 7 i direktiv 86/362/EEG skall ändras på följande sätt:- I punkt 2 a skall "den 30 juni" ersättas med "den 30 september".- I punkt 2 b och punkt 3 skall "den 30 september" ersättas med "den 31 december".Artikel 2Artikel 4 i direktiv 90/642/EEG skall ändras på följande sätt:- I punkt 2 a skall "den 30 juni" ersättas med "den 30 september".- I punkt 2 b och punkt 3 skall "den 30 september" ersättas med "den 31 december".Artikel 31. Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs.2. Medlemsstaterna skall anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 31 december 1999. De skall genast underrätta kommissionen om detta.3. De skall tillämpa dessa åtgärder från och med den 1 januari 2000. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.Artikel 4Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 24 juni 1999.På kommissionens vägnarFranz FISCHLERLedamot av kommissionen(1) EGT L 221, 7.8.1986, s. 37.(2) EGT L 290, 29.10.1998, s. 25.(3) EGT L 350, 14.12.1990, s. 71.