Avis juridique important

|

31982L0605

Rådets direktiv 82/605/EEG av den 28 juli 1982 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering i arbetet för blymetall och dess joniska föreningar (första särdirektivet enligt artikel 8 i direktiv 80/1107/EEG)

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 247 , 23/08/1982 s. 0012 - 0021 Finsk specialutgåva Område 5 Volym 3 s. 0003  Spansk specialutgåva: Område 05 Volym 3 s. 0026  Svensk specialutgåva Område 5 Volym 3 s. 0003  Portugisisk specialutgåva: Område 05 Volym 3 s. 0026

RÅDETS DIREKTIV av den 28 juli 1982 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering i arbetet för blymetall och dess joniska föreningar (första särdirektivet enligt artikel 8 i direktiv 80/1107/EEG) (82/605/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,med beaktande av kommissionens förslag(1),med beaktande av Europaparlamentets yttrande(2),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3), och med beaktande av följande:Enligt rådets resolution av den 29 juni 1978 om ett handlingsprogram för Europeiska gemenskaperna för säkerhet och hälsa i arbetet(4) skall särskilda harmoniserade förfaranden tillskapas för att skydda arbetstagarna mot risker i samband med bly.Rådets direktiv 80/1107/EEG av den 27 november 1980 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för kemiska, fysikaliska och biologiska agenser i arbetet(5) fastställer vissa bestämmelser som skall följas för att uppnå detta skydd. I det direktivet föreskrivs att gränsvärden och särskilda krav för de agenser som uppräknas i bilaga 1, däribland bly, skall fastställas i särdirektiv.Blymetall och dess joniska föreningar är giftiga ämnen, som förekommer i flera olika sammanhang i arbetslivet. Många arbetstagare är därför utsatta för en potentiell hälsorisk.Det är därför viktigt att de arbetstagare som exponeras för bly får sin hälsa skyddad genom förebyggande åtgärder och genom att medlemsstaterna ägnar kontrollen av dessa arbetstagares hälsa den uppmärksamhet som förutsätts i direktivet.Arbetstagare som exponeras för bly i brytnings- och utvinningsindustri skall garanteras ett skydd som motsvarar det som föreskrivs i detta direktiv, men med hänsyn till dessa verksamheters speciella karaktär skall särskilda regler för skydd inom dessa områden tas in i ett senare direktiv.Detta direktiv innehåller minimikrav som skall ses över mot bakgrund av vunna erfarenheter och ökade tekniska och medicinska kunskaper inom detta område med en ökad skyddsnivå för arbetstagarna som mål.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 1. Detta direktiv, som är det första särdirektivet enligt artikel 8 i direktiv 80/1107/EEG, syftar till att skydda arbetstagarna mot sådana hälsorisker som uppstår, eller kan uppstå, vid exponering för blymetall och dess joniska föreningar i arbetet och också till att förebygga sådana risker. Det skall inte gälla alkylblyföreningar. Det skall fastställa gränsvärden och andra särskilda krav.2. Detta direktiv skall inte tillämpas på- sjötransporter,- lufttransporter,- brytning av blyhaltig malm och framställning av blykoncentrat på platsen för gruvan eller dagbrottet.3. Detta direktiv hindrar inte att medlemsstater tillämpar eller inför lagar eller andra författningar som garanterar arbetstagarna, eller en särskild kategori arbetstagare, en högre skyddsnivå.Artikel 2 1. För varje arbete som kan antas medföra en risk för blyupptag skall denna risk bedömas och karaktären och omfattningen av arbetstagarnas exponering för bly fastställas.I bilaga 1 finns en vägledande men ej uttömmande förteckning över verksamheter som kan antas medföra risk för blyupptag.2. Om den kontroll som föreskrivs i punkt 1 visar på förekomsten av minst ett av följande tillstånd:- exponering för en blykoncentration i luften som överstiger 40 ìg/m³ beräknat som tidsvägt medelvärde under en fyrtio timmars arbetsvecka,- blyhalt i blodet som överstiger 40 ìg Pb/100 ml hos enskilda arbetstagare,skall bestämmelserna i artikel 11.1 om information til lämpas och lämpliga åtgärder vidtas för att minimera risken för blyupptag vid rökning och intagande av mat eller dryck på arbetsplatsen.3. Om den kontroll som föreskrivs i punkt 1 visar att värdena för blyhalt i blodet beroende på blyupptag ligger mellan 40 ìg och 50 ìg Pb/100 ml blod, skall medlemsstaterna sträva efter att genomföra en biologisk övervakning av berörda arbetstagare i den form som de själva bestämmer.4. Om den kontroll som föreskrivs i punkt 1 visar på förekomsten av minst ett av följande tillstånd:- exponering för en blykoncentration i luften som överstiger 75 ìg/m³ beräknat som tidsvägt medelvärde under en fyrtio timmars arbetsvecka,- blyhalt i blodet som överstiger 50 ìg Pb/100 ml hos enskilda arbetstagare,skall de arbetstagare som berörs få det skydd som föreskrivs i detta direktiv, särskilt den kontroll av blyhalten i luften och den medicinska kontroll som anges i artikel 3 och 4.5. Den kontroll som föreskrivs i punkt 1 skall göras i samråd med arbetstagarna och/eller deras representanter inom företagets eller verksamhetens ram och ses över, om det finns anledning att anta att den är felaktig eller att arbetsprocessen ändrats påtagligt.Artikel 3 1. Alla mätningar av blykoncentrationen i luften skall vara representativa för arbetstagarnas exponering för blyhaltiga partiklar.I detta direktiv avses med blyhaltiga partiklar sådana partiklar som kan uppfångas med en utrustning som har den uppsamlingsförmåga som anges i bilaga 2 punkt 1 och därefter analyseras med de metoder som beskrivs i bilaga 2 punkt 2.2. Mätning av blykoncentrationen i luften skall ske minst var tredje månad.I de fall som anges i punkt 3 får dock mätningarna ske med längre intervall.3. Mätningsfrekvensen får inskränkas till en gång per år, förutsatt att ingen betydande förändring av arbetet eller förhållandena vid exponeringen ägt rum, omi) det framgått vid de två närmast föregående mätningstillfällena att, för enskilda arbetstagare eller grupper av arbetstagare- blykoncentrationen i luften inte överstigit 100 ìg/m³, eller att- exponeringsförhållandena inte varierat märkbart, ellerii) blyhalten i blodet inte för någon arbetstagare överstigit 60 ìg Pb/100 ml blod.4. Den mätning som föreskrivs i punkt 2 skall, såväl för enskilda arbetstagare som för grupper av arbetstagare, ske på grundval av ett eller flera luftprover.Utan att det inskränker vad som sägs i andra strecksatsen i artikel 7 b skall provtagningen ske så att den största tänkbara risken för enskilda arbetstagare eller grupper av arbetstagare kan bedömas och att arbetets karaktär, arbetsförhållandena och längden av exponeringen under arbetets gång tas med i beräkningarna. I detta syfte skall samråd ske med berörda arbetstagare och/eller deras representanter.Vid den inledande mätningen skall, sedan det fastställts att de värden som anges i artikel 2.4 inte överskridits, provtagningens längd vara minst fyra timmar.I fortsättningen skall provtagningens längd vara minst fyra timmar, om resultaten av föregående mätning visat högre värden för blykoncentrationen i luften än vad som tidigare uppmätts.Om grupper av arbetstagare utför identiska eller liknande arbetsuppgifter på samma arbetsställe och alltså är utsatta för samma hälsorisk får mätningen utföras på gruppbasis. I detta fall skall mätningen utföras för minst var tionde arbetstagare.5. De specifikationer som nämns i punkt 1 och i bilaga 2, med undantag av specifikationen av luftintagshastigheten i punkt 1 a i denna bilaga, och de tekniska sidorna av det som behandlas här i denna artikel skall anpassas med hänsyn till den tekniska utvecklingen enligt den procedur som fastlagts i artikel 10 i direktiv 80/1107/EEG inom de ramar som angivits i bilaga 3 i det direktivet.Artikel 4 1. Arbetstagarna skall genomgå medicinsk (klinisk och biologisk) kontroll. Denna kontroll skall påbörjas före eller vid början av exponeringen. Den kliniska kontrollen skall ske minst en gång om året under anställningstiden. Biologisk kontroll enligt punkt 2 skall ske minst var sjätte månad.Denna kontroll skall inte bara mäta omfattningen av exponeringen utan också ta hänsyn till den enskilde arbetstagarens känslighet för bly.2. Den biologiska kontrollen skall, med det undantag som anges i punkt 3, innefatta mätning av blyhalten i blodet (PbB).Denna kontroll kan också innefatta mätning av en eller flera av följande biologiska indikatorer:- Deltaaminolevulinsyra i urinen (ALAU).- Zinkprotoporfyrin (ZPP).- Deltaaminolevulinsyradehydratas i blodet (ALAD).Metoderna för att mäta ovan nämnda biologiska indikatorer anges i bilaga 3 och kan anpassas i enlighet med den procedur som beskrivs i artikel 10 i direktiv 80/1107/EEG.3. PbB-mätningen som nämns i punkt 2 kan ersättas av ALAU-mätning, om arbetstagarna har utsatts för hög exponeringsrisk under kortare tid än en månad.4. Den biologiska kontrollen kan inskränkas till att ske en gång om året, om de båda följande villkoren uppfylls:- Resultaten av mätningarna för enskilda arbetstagare eller grupper av arbetstagare har vid de föregående två mättillfällena visat en blykoncentration i luften som är högre än det värde som anges i artikel 2.4 första strecksatsen och lägre än 100 ìg/m³.- PbB-nivån överstiger inte för någon enskild arbetstagare det värde som anges i artikel 2.4 andra strecksatsen.5. Rekommendationer med praktisk vägledning som medlemsstaterna kan hänvisa till vid klinisk kontroll finns i bilaga 4 och kan ändras i takt med den tekniska utvecklingen enligt den procedur som anges i artikel 10 i direktiv 80/1107/EEG.Artikel 5 1. Om den biologiska kontroll som utförs enligt artikel 4.2 visar en PbB-nivå hos en enskild arbetstagare över 60 ìg Pb/100 ml blod men under det gränsvärde som anges i artikel 6.1 b skall en klinisk undersökning ske snarast möjligt. Denna undersökning kan dock uppskjutas till dess att en förnyad mätning av PbB-nivån, som företagits inom en månad, visat att värdet 60 ìg Pb/100 ml blod fortfarande har överskridits.Därefter skall biologisk och klinisk kontroll utföras med kortare intervall än vad som anges i artikel 4.1 minst till dess att PbB-nivån understiger 60 ìg Pb/100 ml blod.2. Efter den kliniska undersökning som nämns i punkt 1 bör den läkare eller det organ som ansvarar för den medicinska kontrollen upplysa om samtliga åtgärder som står till buds för skydd mot eller förebyggande av riskerna i de enskilda fallen. Dessa åtgärder kan, när så är lämpligt, innebära att den berörda arbetstagaren förflyttas för att undvika exponering för bly eller att exponeringstiden förkortas.Artikel 6 1. Följande gränsvärden skall tillämpas:a) Blykoncentration i luften:150 ìg/m³, beräknat som ett tidsvägt medelvärde för 40 timmars arbetsvecka.b) Värden för de biologiska parametrarna:PbB-nivå hos enskilda arbetstagare: 70 ìg Pb/100 ml blod(6).Dock kan en PbB-nivå på mellan 70 och 80 ìg Pb/100 ml blod tillåtas om ALAU-nivån är lägre än 20 ìg/g kreatinin eller ZPP-nivån är lägre än 20 ìg/g hemoglobin eller ALAD-nivån är större än sex europeiska enheter.2. Om den biologiska kontrollen uteslutande baseras på ALAU-mätning enligt artikel 4.3, skall följande gränsvärde för ALAU tillämpas: 20 ìg/g kreatinin.3. På förslag av kommissionen skall rådet ompröva gränsvärdena för de biologiska parametrarna, framför allt med hänsyn till ökade vetenskapliga och tekniska kunskaper och erfarenheterna från tillämpningen av detta direktiv, inom fem år från det datum då detta direktiv antogs i syfte att fastställa ett gränsvärde för blyhalt i blodet på högst 70 ìg Pb/100 ml blod.Artikel 7 För att fastställa om det värde för blykoncentrationen i luften som anges i artikel 6.1 a har överskridits är det lämpligt att använda följande förfaringssätt:a) Om den sammanlagda provtagningsperioden är 40 timmar under en vecka, kan de erhållna värdena för blykoncentrationen i luften direkt jämföras med det gränsvärde som anges i artikel 6.1 a.b) Om den sammanlagda provtagningsperioden är kortare än 40 timmar under en vecka, skall- gränsvärdet enligt artikel 6.1 a inte anses ha överskridits, om den koncentration som uppmätts vid provtagning i enlighet med artikel 3.4 är lägre än gränsvärdets numeriska nivå,- ytterligare minst tre provtagningar ske som är representativa för den genomsnittliga exponeringen för bly, om den koncentration som nämns i första strecksatsen är högre än gränsvärdets numeriska nivå; var och en av dessa tre provtagningar skall ske under en period av minst fyra timmar.Om tre av fyra prover som tagits under en vecka visar en koncentration som ligger under gränsvärdets numeriska nivå, skall detta gränsvärde inte anses ha överskridits.Artikel 8 1. Om det gränsvärde för blykoncentrationen i luften som anges i artikel 6.1 a har överskridits, skall orsakerna till detta fastställas och lämpliga åtgärder för att avlägsna olägenheterna vidtas snarast möjligt.Den läkare eller det organ som ansvarar för den medicinska kontrollen av arbetstagarna skall bedöma om en omedelbar mätning av de biologiska parametrarna för de berörda arbetstagarna skall företas.För att kontrollera att de åtgärder som nämns i första stycket är effektiva skall blykoncentrationen i luften på nytt fastställas på det sätt som anges i artikel 3 och 7.2. Om de åtgärder som avses i punkt 1 första stycket inte kan vidtas inom en månad på grund av deras karaktär eller omfattning, och en ytterligare mätning av blykoncentrationen i luften visar att gränsvärdena fortfarande överskrids, skall arbetet avbrytas i området i fråga tills tillfredsställande åtgärder har vidtagits till skydd för de berörda arbetstagarna. Härvid skall den bedömning som görs av den läkare eller det organ som ansvarar för den medicinska kontrollen beaktas.Om det visar sig nödvändigt, som enda praktiskt genomförbara sätt att minska exponeringen, att arbetstagarna bär personliga andningsskydd, får detta inte ske permanent och skall inskränkas till ett absolut minimum för varje arbetstagare.3. I händelse av tillbud som kan medföra betydande ökning av blyexponeringen skall det drabbade området omedelbart utrymmas. Endast arbetstagare vilkas närvaro krävs för att utföra nödvändiga reparationer får beträda det drabbade området under förutsättning att de använder ändamålsenlig skyddsutrustning.4. Beträffande arbetsmoment, som kan förutses medföra att gränsvärdet enligt punkt 1 överskrids utan att tekniskt genomförbara förebyggande åtgärder rimligen kan tillgripas för att begränsa blykoncentrationen i luften, skall arbetsgivaren föranstalta om åtgärder för att garantera arbetstagarna skydd i samband med arbetsmoment av detta slag. Samråd skall ske med arbetstagarna och/eller deras representanter på företaget eller i verksamheten beträffande dessa åtgärder innan sådana arbetsmoment påbörjas.Artikel 9 1. Om det biologiska gränsvärdet som anges i artikel 6.1 b har överskridits gäller följande:- Nödvändiga åtgärder skall omedelbart vidtas för att fastställa orsakerna till detta förhållande och för att avhjälpa situationen. Om avvikelsens omfattning motiverar det, och läkaren eller organet som ansvarar för den medicinska kontrollen av arbetstagarna finner det önskvärt, kan, som en sådan åtgärd, den berörda arbetstagaren omedelbart förflyttas från all ytterligare exponering för bly.- En förnyad mätning av PbB-nivån skall företas inom tre månader. Om det biologiska gränsvärdet då fortfarande överskrids, får den berörda arbetstagaren inte längre vara placerad på samma arbetsställe eller något annat arbetsställe med samma eller högre blyexponering. Den berörda arbetstagaren kan, om läkaren eller organet som ansvarar för den medicinska kontrollen av arbetstagarna tillstyrker detta, placeras på andra arbetsställen som innebär mindre exponeringsrisk. Om så sker, skall han genomgå tätare hälsokontroller.Medlemsstaterna kan dock vidta andra åtgärder, när det gäller arbetstagare som har exponerats för bly under längre tid och som har en betydande mängd bly i kroppen vid den tidpunkt då detta direktiv börjar tillämpas.2. Den berörda arbetstagaren eller arbetsgivaren kan begära att den bedömning som nämns i punkt 1 omprövas.Artikel 10 1. I samband med allt arbete som utförs under de förhållanden som anges i artikel 2.4 skall lämpliga åtgärder vidtas för att säkerställa följande:a) i) Risken för blyupptag genom rökning, mat eller dryck skall undvikas.ii) Lokaler skall reserveras för arbetstagarna, där de kan äta och dricka utan risk för förorening av bly.iii) Arbetstagarna skall ha tillgång till dricksvatten eller annan dryck, som inte förorenats av bly på arbetsplatsen, om temperaturen där är så hög att arbetstagarna bör uppmanas att inta vätska.b) i) Arbetstagarna skall förses med lämpliga arbets- eller skyddskläder i ett utförande som anpassats till de fysikaliskt-kemiska egenskaperna hos de blyföreningar som arbetstagarna exponeras för.ii) Dessa arbets- och skyddskläder skall förvaras på arbetsplatsen. De får dock tvättas på inrättningar utanför företaget med utrustning för detta slags arbete, om företaget inte självt utför tvätten. Om så är fallet skall kläderna transporteras i slutna behållare.iii) Arbets- och skyddskläder skall förvaras skilda från gångkläder.iv) Arbetstagarna skall ha tillgång till lämpliga och tillfredsställande tvättutrymmen och, om arbetet är dammigt, dessutom duschar.2. Kostnaden för de åtgärder som vidtas i enlighet med punkt 1 skall inte bäras av arbetstagarna.Artikel 11 1. I samband med allt arbete som utförs under de förhållanden som anges i artikel 2.2 skall lämpliga åtgärder vidtas så att arbetstagarna och deras representanter på företaget eller i verksamheten får tillräcklig information om- de potentiella hälsoriskerna vid exponering för bly med de potentiella riskerna för foster och vid amning inbegripna,- de lagstadgade gränsvärden som finns och om behovet av biologisk kontroll och kontroll av luften,- hygieniska krav, inklusive behovet av att avstå från rökning, mat och dryck på arbetsplatsen,- de försiktighetsåtgärder som har samband med användning av skyddsutrustning och bärande av skyddskläder,- de särskilda försiktighetsåtgärder som skall vidtas för att minimera blyexponeringen.2. Utöver de åtgärder som nämns i punkt 1 skall, i samband med allt arbete som utförs under de förhållanden som anges i artikel 2.4, lämpliga åtgärder vidtas så att följande uppfylls:a) Arbetstagarna och/eller deras representanter på företaget eller i verksamheten skall ha tillgång till- resultaten av mätningarna av blykoncentrationen i luften, och- de statistiska avidentifierade resultaten av de biologiska kontrollerna.De skall ha möjlighet att få förklaringar om vad dessa resultat innebär.b) Om resultaten överskrider det gränsvärde för blykoncentration i luften som anges i artikel 6.1 a, skall de berörda arbetstagarna och deras representanter på företaget eller i verksamheten snarast möjligt informeras om överskridandet och dess orsaker. Samråd skall ske med arbetstagarna och/eller representanterna om vilka åtgärder som skall vidtas. Vid en nödsituation skall de informeras om vilka åtgärder som redan vidtagits.c) Varje gång PbB-prov, ALAU-prov eller andra biologiska mätningar för att fastställa blyexponeringen utförs skall de berörda arbetstagarna ges information, som är godkänd av den ansvarige läkaren, om resultaten av mätningarna och den tolkning som gjorts av dessa resultat.Artikel 12 Den läkare eller det organ som ansvarar för den medicinska kontrollen av arbetstagarna skall ha tillgång till all nödvändig information för att fastställa omfattningen av arbetstagarnas exponering för bly inklusive resultaten av mätningarna av bly i luften.Artikel 13 Registrering och arkivering av individuella data, som gäller arbetstagarnas exponering för bly och de kliniska och biologiska undersökningar de genomgått, skall ske på lämpligt sätt i enlighet med nationell lagstiftning och praxis.Artikel 14 1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 januari 1986 och skall genast informera kommissionen om detta.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de bestämmelser i nationella författningar som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 15 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 28 juli 1982.På rådets vägnarO. MØLLEROrdförande(1) EGT nr C 324, 28.12.1979, s. 3.(2) EGT nr C 101, 4.5.1981, s. 14.(3) EGT nr C 300, 18.11.1980, s. 22.(4) EGT nr C 165, 11.7.1978, s. 1.(5) EGT nr L 327, 3.12.1980, s. 8.(6) Motsvarar i SI-enheter 3,4 mikromol bly per liter blod.BILAGA 1 Förteckning över de verksamheter som avses i artikel 2.1 andra stycket 1. Hantering av blykoncentrat.2. Smältning och raffinering av bly och zink (primär och sekundär).3. Framställning och hantering av blyarsenatpulver.4. Framställning av blyoxider.5. Framställning av andra blyföreningar (inklusive den del av tillverkningen av alkylbly som medför exponering för blymetall och dess joniska föreningar).6. Framställning av målarfärg och annan färg, emalj, spackel och kitt som innehåller bly.7. Tillverkning och återvinning av batterier(1)8. Tenn- och blyhantverk.9. Framställning av blylod.10. Tillverkning av blyhaltig ammunition.11. Tillverkning av föremål av bly eller blylegering.12. Användning av målarfärg och annan färg, emalj, spackel och kitt som innehåller bly.13. Keramikindustrier och krukmakerier(2).14. Kristallglasbruk.15. Plastindustrier som använder blybaserade tillsatser.16. Ofta återkommande användning av blylod i slutna rum.17. Arbete i tryckerier där bly används.18. Rivningsarbeten, särskilt skrapning, avbränning och skärbränning på material som är täckt med blyhaltig färg och rivning av installationer (t. ex. smältugnar)(3).19. Användning av blyhaltig ammunition i slutna rum.20. Tillverkning och reparation av bilar(4).21. Tillverkning av blylegerat stål.22. Blyhärdning av stål.23. Beläggning och beklädnad med bly.24. Återvinning av bly och blyhaltiga metallrester.(1) Om bly används eller ingår i materialet.BILAGA 2 Tekniska specifikationer som åsyftas i artikel 3.1 andra stycket 1. Utrustningen motsvarar följande tekniska specifikationer:a) luftens hastighet i luftintaget: 1,25 m/s ± 10 %b) luftflöde: minst 1 l/minc) filterhållarens egenskaper: en filterhållare med sluten front bör användas för att undvika nedsmutsning av filtretd) luftintagets diameter: minst 4 mm för att undvika väggeffektere) filtrets eller luftintagets position: så långt möjligt parallellt med arbetstagarens ansikte under hela provtagningsperiodenf) filtrets avskiljningsgrad: minst 95 % för alla insamlade partiklar ned till en aerodynamisk diameter av 0,3 mmg) filtrets homogenitet: maximal homogenitet beträffande filtrets blyinnehåll för att möjliggöra jämförelse mellan de båda halvorna av samma filter2. Blyinnehållet i de luftprover som tagits under de förutsättningar som beskrivs i punkt 1 skall analyseras genom atomabsorptionsspektroskopi eller annan metod som ger likvärdiga resultat.BILAGA 3 Mätmetoder för de biologiska indikatorer som nämns i artikel 4.2 >Plats för tabell>Lämpliga program för kvalitetskontroll kommer att fastställas av kommissionen.(1) Davis, J. R. och Andelman, S. L., "Urinary delta-aminolevulinic acid levels in lead poisoning. A modified method method for the rapid determination of urinary delta-aminolevulinic acid using disposable ion-exchange chromatographic columns", Arch. Environ. Health 15, 53-59, 1967(2) Blumberg, W. E., Eisinger, J., Lamola, A. A. och Zuckerman, D. M., "Zinc protoporphyrin level in blood determination by a portable hematofluometer. A screening device for lead poisoning", J. Lab. Clin. Med. 89, 712-723, 1977(3) a) Rådets direktiv 77/312/EEG av den 29 mars 1977 om allmänna hälsokontroller för att förebygga blyförgiftning, EGT nr L 105 28.4.1977, s. 10 (bilaga 3). b) A. Berlin och K. H. Schaller, "European standardized method for the determination of delta-aminolevulinic acid dehydratase activity in blood", 3. Klin. Chem. Klin. Biochem. 12, 389-390, 1974.


Avis juridique important

|

31984L0424

Rådets direktiv 84/424/EEG av den 3 september 1984 om ändring av direktiv 70/157/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om tillåten ljudnivå och avgassystemet för motorfordon

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 238 , 06/09/1984 s. 0031 - 0033 Finsk specialutgåva Område 13 Volym 13 s. 0204  Spansk specialutgåva: Område 13 Volym 16 s. 0042  Svensk specialutgåva Område 13 Volym 13 s. 0204  Portugisisk specialutgåva: Område 13 Volym 16 s. 0042

RÅDETS DIREKTIV av den 3 september 1984 om ändring av direktiv 70/157/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om tillåten ljudnivå och avgassystemet för motorfordon (84/424/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,med beaktande av kommissionens förslag(1),med beaktande av Europaparlamentets yttrande(2),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3), ochmed beaktande av följande:Direktiv 70/157/EEG(4), senast ändrat genom direktiv 81/334/EEG(5), fastställer i sin bilaga ljudnivågränser för motorfordon som är avsedda att användas på väg, med eller utan karosseri, och som har minst fyra hjul och som är konstruerade för en högsta hastighet som överstiger 25 km/tim, med undantag av spårbundna fordon, jord- eller skogsbrukstraktorer och maskiner för lant- eller skogsbruk samt andra motorredskap.För att skydda allmänheten i tättbebyggda områden mot bullerstörningar krävs lämpliga åtgärder för att minska motorfordonens ljudnivå. En sådan minskning har möjliggjorts genom tekniska framsteg vid konstruktion av motorfordon.Bilaga 1 till direktiv 70/157/EEG bör därför ändras genom en minskning av den tillåtna ljudnivån i dB (A) för varje nämnd fordonskategori.En sådan minskning utgör ett stort framsteg för förbättringen av miljön. De aktuella bestämmelserna bör likväl granskas vid ett senare tillfälle mot bakgrund av resultaten av kommissionens arbete i samband med en total översyn där samtidig hänsyn tas till alla huvudaspekter i gemenskapens regler inom motorfordonsområdet, särskilt de som berör säkerhet, miljöskydd och energisparande.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 I bilaga 1 till direktiv 70/157/EEG, skall punkt 5.2.2.1 omformuleras enligt följande:"5.2.2.1 GränsvärdenDen ljudnivå som uppmäts enligt punkterna 5.2.2.2 5.2.2.5 i denna bilaga får inte överstiga följande gränsvärden:>Plats för tabell>Men,- för fordon i kategorierna 5.2.2.1.1 och 5.2.2.1.3 skall gränsvärdena ökas med 1 dB (A) om fordonet är utrustat med en direktinsprutad dieselmotor,- för fordon med en tillåten totalvikt på mer än 2 ton som konstruerats för användning i terräng skall gränsvärdena ökas med 1 dB (A) om fordonets motoreffekt är mindre än 150 kW och med 2 dB (A) om fordonets motoreffekt är lika med eller större än 150 kW."Artikel 2 1. Från den 1 januari 1985 får ingen medlemsstat, med hänvisning till den tillåtna ljudnivån och avgassystemet- vägra att bevilja EEG-typgodkännande eller utfärda det dokument som anges i artikel 10.1 tredje strecksatsen i rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon(6), senast ändrat genom direktiv 80/1267/EEG(7), eller att bevilja ett nationellt typgodkännande avseende en typ av motorfordon, eller- förbjuda att fordon tas i bruk,om ljudnivån och avgassystemet på denna typ av fordon eller berörda fordon uppfyller kraven i direktiv 70/157/EEG som ändrats av detta direktiv.2. Från den 1 oktober 1988 får medlemsstaterna- inte längre utfärda det dokument som anges i artikel 10.1 tredje strecksatsen i direktiv 70/156/EEG för en fordonstyp om dess ljudnivå och avgassystem inte uppfyller kraven i direktiv 70/157/EEG i dess lydelse enligt detta direktiv,- vägra att bevilja ett nationellt typgodkännande för en fordonstyp om dess ljudnivå och avgassystem inte uppfyller kraven i direktiv 70/157/EEG i dess lydelse enligt detta direktiv.För fordon i kategori 5.2.2.1.3 enligt artikel 1 med dieselmotorer och för fordon i kategori 5.2.2.1.4 skall dock datumet "1 oktober 1988" ersättas med "1 oktober 1989".3. Från den 1 oktober 1989 får medlemsstaterna förbjuda att fordon vars ljudnivå och avgassystem som inte uppfyller kraven i direktiv 70/157/EEG som ändrats av detta direktiv, tas i bruk för första gången.För fordon i kategori 5.2.2.1.3 enligt artikel 1 med dieselmotorer och för fordon i kategori 5.2.2.1.4 skall dock datumet "1 oktober 1989" ersättas med "1 oktober 1990".Artikel 3 Rådet skall senast den 31 december 1990 besluta om ytterligare granskning av bestämmelserna i direktiv 70/157/EEG med ledning av kommissionens rapport om tänkbara åtgärder angående reglerna inom motorfordonsområdet, vilka skall fastställas med lämplig hänsyn till säkerhets-, miljöskydds- och energibesparingsfaktorer.Artikel 4 Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 januari 1985. De skall genast underrätta kommissionen om detta.Artikel 5 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 3 september 1984.På rådets vägnarP. BARRYOrdförande(1) EGT nr C 200, 27.7.1983, s. 5.(2) EGT nr C 172, 2.7.1984, s. 157.(3) EGT nr C 358, 31.12.1983, s. 4.(4) EGT nr L 42, 23.2.1970, s. 16.(5) EGT nr L 131, 18.5.1981, s. 6.(6) EGT nr L 42, 23.2.1970, s. 1.(7) EGT nr L 375, 31.12.1980, s. 34.


Avis juridique important

|

32002L0056

Rådets direktiv 2002/56/EG av den 13 juni 2002 om saluföring av utsädespotatis

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 193 , 20/07/2002 s. 0060 - 0073

Rådets direktiv 2002/56/EGav den 13 juni 2002om saluföring av utsädespotatisEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37 i detta,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande(1),efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén, ochav följande skäl(1) Rådets direktiv 66/403/EEG av den 14 juni 1966 om saluföring av utsädespotatis(2) har undergått flera och omfattande ändringar(3). För att skapa klarhet och av praktiska skäl bör därför en kodifiering företas av nämnda direktiv.(2) Produktionen av potatis intar en viktig plats inom gemenskapens jordbruk.(3) Tillfredsställande resultat i potatisodlingen är i stor utsträckning beroende av att lämplig utsädespotatis används.(4) Högre produktivitet kommer att uppnås i potatisodlingen inom gemenskapen om medlemsstaterna, vid val av vilka sorter som får saluföras, tillämpar enhetliga regler som är så strikta som möjligt, särskilt vad beträffar sundhetstillstånd. Bestämmelser om en gemensam sortlista för arter av lantbruksväxter antogs genom rådets direktiv 2002/53/EG(4).(5) Det är nödvändigt att upprätta ett för gemenskapen enhetligt certifieringssystem, som baserar sig på de erfarenheter som uppnåtts genom tillämpningen av medlemsstaternas system och de system som används av FN:s ekonomiska kommission för Europa. I samband med konsolideringen av den inre marknaden bör gemenskapssystemet gälla produktion av utsäde i syfte att saluföra detta och för saluföring inom gemenskapen utan möjlighet för medlemsstaterna att ensidigt göra undantag från bestämmelserna som kan hindra den fria rörligheten för utsäde inom gemenskapen.(6) Som allmän regel bör gälla att utsädespotatis får saluföras endast efter officiell undersökning och certifiering, i enlighet med certifieringsreglerna, som basutsäde eller certifikatutsäde. Valet av termerna basutsäde och certifikatutsäde är grundat på redan befintlig internationell terminologi. Det bör vara möjligt att på vissa särskilda villkor saluföra förädlat utsäde av generationer som föregår basutsädet och utsädesråvara.(7) Medlemsstaterna får underindela kategorier av utsädespotatis i klasser som uppfyller olika krav. Det bör bestämmas, att gemenskapsklasser och därtill knutna villkor kan fastställas genom ett skyndsamt förfarande. Medlemsstaterna bör härvid själva besluta om i vilken utsträckning de tillämpar dessa klasser på den egna produktionen.(8) Mot bakgrund av nya framsteg när det gäller förökningsmetoder, är det lämpligt att fastställa ett gemenskapsförfarande för särskilda tillämpningsföreskrifter för saluföring av utsädespotatis som framställts genom mikroförökning.(9) Gemenskapens regler bör inte gälla utsädespotatis som visats vara avsedd för export till tredje land.(10) För att förbättra såväl den genetiska kvaliteten och sundhetstillståndet hos utsädespotatis inom gemenskapen som de yttre egenskaperna bör bestämmelser antas om toleranser avseende orenheter, ytliga skador samt sjukdomar hos utsädespotatisen.(11) Medlemsstaterna får, i hela eller en del av sina territorier, vidta strängare åtgärder för saluföring av utsädespotatis än de som anges i bilaga 1, för att bekämpa vissa virussjukdomar som inte finns i dessa regioner eller som är särskilt skadliga för grödorna i dessa regioner. Denna bestämmelse bör utsträckas till att omfatta andra skadliga organismer än virus.(12) För att man skall kunna fastställa ett utsädespotatispartis sortäkthet måste gemenskapen upprätta regler för förpackning, plombering och märkning. Etiketterna bör för detta ändamål innehålla sådanna uppgifter som krävs såväl för den officiella kontrollen som för informationen till användaren, och bör klart visa att certifieringen gjorts på gemenskapsnivå.(13) Regler bör införas om saluföring av kemiskt behandlad utsädespotatis och utsädespotatis som lämpar sig för ekologisk odling samt om bevarandet av växtgenetiska resurser för att möjliggöra bevarande in situ av sorter som hotas av utrotning.(14) Undantag bör tillåtas på vissa villkor utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 14 i fördraget. Medlemsstater som tillämpar sådana undantag bör ge varandra administrativt bistånd när det gäller kontroll.(15) För att se till att de krav som avser utsädespotatisens kvalitet uppfylls och de bestämmelser som säkerställer dess sortäkthet följs vid saluföringen, bör medlemsstaterna anta bestämmelser om lämpliga kontrollåtgärder.(16) Utsäde som uppfyller dessa krav bör, utan att det påverkar tillämpningen av fördragets artikel 30, inte underkastas några andra begränsningar vad beträffer saluföring än de som föreskrivs i gemenskapens regler, utom i de fall då gemenskapens regler innehåller bestämmelser om toleranser avseende sjukdomar, skadliga organismer eller deras smittbärare.(17) Å andra sidan bör bestämmelser antas som tillåter saluföring inom gemenskapen av utsädespotatis som skördats i tredje land endast under förutsättning att samma garantier kan lämnas för sådant utsäde som för utsäde som officiellt undersökts och certifierats inom gemenskapen och som uppfyller gemenskapens krav.(18) Under perioder då det är svårt att få tillgång till certifierad utsädespotatis av de olika kategorierna bör utsädespotatis av en kategori som uppfyller mindre strikta krav liksom utsädespotatis av sorter som inte ingår i den gemensamma sortlistan eller i de nationella sortlistorna tillfälligtvis få saluföras.(19) För att säkerställa att utsädespotatis som certifierats i medlemsstaterna uppfyller de fastställda kraven, och för att möjliggöra framtida jämförelser mellan utsäde som certifierats inom gemenskapen och utsäde som kommer från tredje land, bör jämförande gemenskapsförsök organiseras i medlemsstaterna för att möjliggöra årlig efterkontroll av utsäde inom de olika kategorierna av certifikatutsäde. Medlemsstaterna bör tillåtas att förbjuda saluföring av samtliga eller av vissa sorter av utsädespotatis som kommer från andra medlemsstater, om de jämförande försöken har visat otillfredsställande resultat under flera års tid.(20) Tidsbegränsade försök bör anordnas i syfte att försöka nå bättre lösningar och för att kunna ersätta vissa bestämmelser i detta direktiv.(21) De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG, av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter(5).(22) Detta direktiv får inte påverka medlemsstaternas förpliktelser vad gäller tidsfrister som fastställs i bilaga 4, del B.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Detta direktiv skall gälla för produktion i saluföringssyfte och saluföring av utsädespotatis inom gemenskapen.Det skall inte tillämpas på utsädespotatis som visats vara avsedd för export till tredje land.Artikel 2I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här anges:a) Saluföring: försäljning, lagerhållning i syfte att sälja, utbjudande till försäljning samt varje avyttrande, leverans eller distribution för kommersiell användning av utsädespotatis till tredje part, mot ersättning eller utan ersättning.Handel med utsädespotatis som inte syftar till kommersiell användning av sorten, såsom i följande fall, skall inte anses som saluföring:- Tillhandahållande av utsädespotatis för offentliga försöks- och kontrollorgan.- Tillhandahållande av utsädespotatis till tjänsteproducenter för bearbetning eller förpackning, under förutsättning att tjänesteproducenten inte förvärvar rätten till denna utsädespotatis.Tillhandahållande av utsädespotatis på vissa villkor till tjänsteproducenter för produktion av jordsbruksråmaterial för industriella ändamål eller för utsädespotatisförökning för samma ändamål skall inte anses som saluföring, under förutsättning att tjänsteproducenten inte förvärvar rätten till utsädespotatisen eller skörden. Den som tillhandahåller utsädespotatisen skall förse certifieringsmyndigheten med en kopia av avtalet med tjänsteproducenten och i detta avtal skall anges de normer och villkor som för närvarande uppfylls av den tillhandahållna utsädespotatisen.Villkoren för tillämpningen av denna bestämmelse skall fastställas enligt förfarandet i artikel 25.2.b) Basutsäde: Knölar av potatisi) som har framställts i enlighet med vedertagen praxis för upprätthållande av sorten och sundhetstillståndet,ii) som är avsedda främst för framställning av utsäde av kategorin certifikatutsäde,iii) som uppfyller minimikraven i bilagorna 1 och 2 för basutsäde, ochiv) som vid officiell undersökning har befunnits uppfylla ovannämnda minimikrav.c) Certifikatutsäde: Knölar av potatisi) som härstammar direkt från basutsäde eller från certifikatutsäde, eller från utsäde av en generation som föregår basutsäde och som vid officiell undersökning har visats uppfylla villkoren för basutsäde,ii) som är avsedda främst för produktion av potatis för andra ändamål än utsäde,iii) som uppfyller minimikraven i bilagorna 1 och 2 för certifikatutsäde, ochiv) som vid officiell undersökning har befunnits uppfylla ovannämnda minimikrav.d) Officiella åtgärder: Åtgärder som vidtasi) av statliga myndigheter, ellerii) av en juridisk person som handlar på statens ansvar, oavsett om denna person regleras av offentligrättslig eller privaträttslig lagstiftning, elleriii) i fråga om bisysslor, som också står under statlig kontroll, av edsvurna fysiska personer,förutsatt att sådana personer som anges under ii och iii inte drar någon egen fördel av sådana åtgärder.Artikel 31. Medlemsstaterna skall föreskriva att utsädespotatis inte får saluföras, såvida den inte certifierats officiellt som basutsäde eller certifikatutsäde och uppfyller minimikraven i bilagorna 1 och 2. Medlemsstaterna skall föreskriva att utsädespotatis som under saluföringen inte uppfyller minimikraven i bilaga 2 får sorteras bort. Potatisknölar som inte sorteras bort skall därefter genomgå ytterligare en officiell undersökning.2. Medlemsstaterna får dela in de i artikel 2 fastställda kategorierna utsädespotatis i klasser som uppfyller olika krav.3. För utsädespotatis som certifierats officiellt får följande fastställas i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 25.2:- Gemenskapsklasser.- Villkor som gäller för sådana klasser.- Beteckningar för sådana klasser.Medlemsstaterna får själva besluta i vilken utsträckning de skall tillämpa dessa gemenskapsklasser vid certifiering av den egna produktionen.4. För utsädespotatis som framställts genom mikroförökning och som inte uppfyller storlekskraven i detta direktiv, får följande fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 25.2:- Undantag från de särskilda föreskrifterna i detta direktiv.- De villkor som gäller för sådan utsädespotatis.- De beteckningar som skall användas för sådan utsädespotatis.Artikel 4Trots vad som sägs i artikel 3.1 skall medlemsstaterna föreskriva att förädlad utsädespotatis av generationer som föregår basutsäde får saluföras.Artikel 5Medlemsstaterna får, med avseende på minimikraven i bilagorna 1 och 2, införa ytterligare eller striktare krav för certifiering av utsäde som framställts i det egna territoriet.Artikel 61. Trots vad som sägs i artikel 3.1 får medlemsstaterna tillåta producenter som är etablerad på deras territorium att saluföraa) små mängder utsädespotatis för vetenskapliga test- eller försöksändamål eller för förädling,b) lämpliga mängder utsädespotatis avsedd för andra test- eller försöksändamål, i den mån den består av sorter för vilka en ansökan om införande i sortlistan har inlämnats i medlemsstaten i fråga.När det gäller genetiskt modifierat material får ett tillstånd endast beviljas om alla lämpliga åtgärder har vidtagits för att undvika negativa effekter för människors hälsa eller miljön. För miljöriskbedömningen som skall göras i detta syfte skall bestämmelserna i artikel 7.4 i direktiv 2002/53/EG tillämpas i tillämpliga delar.2. De ändamål för vilka tillstånd enligt punkt 1 b får beviljas, liksom bestämmelserna om märkning av förpackningarna samt mängderna och villkoren för att medlemsstaterna skall kunna bevilja sådana tillstånd skall fastställas enligt förfarandet i artikel 25.2.3. Tillstånd som medlemsstaterna för den 14 december 1998 beviljar producenter på det egna territoriet för de ändamål som anges i punkt 1 skall förbli i kraft till dess att bestämmelserna i punkt 2 har fastställts. Därefter skall alla sådana tillstånd uppfylla de bestämmelser som införts i enlighet med punkt 2.Artikel 7Medlemsstaterna skall kräva att officiell provtagning av knölar av utsädespotatis görs i enlighet med lämpliga metoder vid undersökning för certifiering.Artikel 81. Medlemsstaterna får föreskriva att utsädespotatis av växtskyddsskäl kan hållas skild från annan potatis under produktionen.2. Kraven i punkt 1 får innefatta åtgärder för att- hålla produktionen av utsädespotatis skild från produktionen av annan potatis,- hålla utsädespotatis skild från annan potatis i samband med storlekssortering, lagring, transport och behandling.Artikel 9Medlemsstaterna skall föreskriva att utsädespotatis inte får saluföras om den har behandlats med groningshämmande medel.Artikel 101. Medlemsstaterna skall föreskriva att knölar av utsädespotatis får saluföras endast om de har ett minimimått som gör att de inte kan passera genom ett såll med kvadratiska maskor med sidan 25 mm. Om knölarna inte passerar genom en kvadratisk maska med sidan 35 mm skall den övre och nedre storleksgränsen uttryckas i multiplar av fem.Storleksvariationen mellan knölarna i ett parti skall högst vara sådan att skillnaden mellan sidmåtten på de två kvadratiska maskor som används inte överstiger 25 mm. Dessa storleksnormer får ändras genom förfarandet i artikel 25.2.2. Ett parti får inte innehålla mer än 3 viktprocent knölar som är mindre än den angivna minimistorleken eller mer än 3 viktprocent knölar som är större än den angivna maximistorleken.3. Medlemsstaterna får med avseende på inhemsk produktion av utsädespotatis ytterligare minska den tillåtna variationen i stolek mellan knölarna i ett parti.Artikel 111. Medlemsstaterna skall kräva att basutsäde och certifikatutsäde endast saluförs i tillräckligt homogena partier och i slutna förpackningar eller behållare som skall vara plomberade och försedda med plomberingsanordning och märkning, såsom föreskrivs i artiklarna 12 och 13. Förpackningarna skall vara nya och behållarna skall vara rena.2. För saluföring av små kvantiteter till konsumenter får medlemsstaterna föreskriva undantag från bestämmelserna i punkt 1 vad beträffar förpackning, system för plombering och märkning.Artikel 121. Medlemsstaterna skall kräva att förpackningar och behållare med basutsäde och certifikatutsäde skall plomberas officiellt eller under officiell övervakning på sådant sätt att de inte kan öppnas utan att plomberingen skadas eller utan synlig åverkan, antingen på det officiella märke som föreskrivs i artikel 13.1 eller på förpackningen eller behållaren.För att plomberingen skall vara fullgod skall systemet för plombering omfatta åtminstone ovannämnda märke eller anbringande av officiell plomb.De åtgarder som avses i andra stycket ovan är inte nödvändiga om ett icke återanvändbart system för plombering används.I enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 25.2 får det fastställas om ett visst system för plombering uppfyller kraven i denna punkt.2. Officiellt plomberade förpackningar får inte återigen plomberas, varken en eller flera gånger, annat än genom officiell plombering eller under officiell övervakning. Om förpackningar plomberas på nytt skall detta samt den ansvariga myndigheten och datum för den senaste plomberingen anges på den etikett som krävs enligt artikel 13.1.3. Medlemsstaterna får anta bestämmelser om undantag från punkt 1 för småförpackningar som plomberats på deras territorium. Villkoren för sådana undantag får fastställas enligt förfarandet i artikel 25.2.Artikel 131. Medlemsstaterna skall kräva att förpackningar och behållare med basutsäde och certifikatutsäde:a) Märks på utsidan med officiell etikett som inte tidigare använts, som uppfyller villkoren i bilaga 3 och som innehåller uppgifter på ett av de officiella språken i gemenskapen. Etikettens färg skall vara vit för basutsäde och blå för certifikatutsäde. När etikett med hål för snöre används skall dess anbringande alltid säkras med officiell plomb. Officiell, självhäftande etikett får användas. I enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 25.2 kan det godkännas att de uppgifter som krävs på etiketten enligt modell för detta tryks på förpackningen med outplånlig skrift under officiell övervakning.b) Innehåller ett officiellt dokument i etikettens färg med minst de uppgifter som skall finnas på etiketten enligt bestämmelser i bilaga 3, del A, punkterna 3, 4 och 6. Detta dokument skall vara utformat så att det inte kan förväxlas med den officiella etikett som avses under a. Detta dokument är inte nödvändigt om uppgifterna är outplånligen tryckta på förpackningen eller om självhäftande etikett eller etikett av rivbeständigt material används, enligt bestämmelserna under a.2. Medlemsstaterna får anta bestämmelser om undantag från punkt 1 för små förpackningar som plomberats på deras territorium. Villkoren för sådana undantag får fastställas enligt förfarandet i artikel 25.2.Artikel 14Enligt förfarandet i artikel 25.2 får det föreskrivas, i andra fall än de som anges i detta direktiv, att förpackningar eller behållare med basutsäde eller certifikatutsäde skall förses med leverantörens etikett (som kan vara en annan etikett än den officiella etiketten eller utgöras av uppgifter från leverantören tryckta direkt på förpackningen eller behållaren). De uppgifter som skall anges på denna etikett skall också fastställas enligt förfarandet i artikel 25.2.Artikel 15När det gäller utsädespotatis av en sort som är genetiskt modifierad skall det på alla etiketter och i alla dokument, officiella eller andra, som satts fast på eller åtföljer utsädespartiet enligt bestämmelserna i detta direktiv, tydligt anges att sorten är genetiskt modifierad.Artikel 16Medlemsstaterna skall krava att varje form av kemisk behandling av basutsäde eller certifikatutsäde anges antingen på den officiella etiketten eller på leverantörens etikett samt utanpå eller inuti förpackningen eller på behållaren.Artikel 171. Medlemsstaterna skall se till att utsädespotatis som saluförs i enlighet med detta direktiv, obligatoriskt eller frivilligt, inte underkastas några begränsningar för saluföringen med avseende på egenskaper, undersökningsbestämmelser, märkning och plombering, utöver de som fastställs i detta direktiv eller i något annat direktiv.2. Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i artikel 25.2 tillåta strängare åtgärder för saluföring av utsädespotatis i hela eller delar av en eller flera medlemsstaters territorium än de som anges i bilagorna 1 och 2, för att bekämpa skadliga organismer som inte finns i dessa regioner eller som är särskilt skadliga för grödorna i dessa regioner. Vid omedelbar fara för införande eller spridning av sådana skadliga organismer och till dess att kommissionen har fattat ett slutgiltig beslut i frågan, fär sådana åtgärder vidtas av den berörda medlemsstaten så snart dess begäran har inlämnats.Artikel 18Förädlat utsäde av generationer som föregår basutsäde får saluföras i enlighet med artikel 4 på följande villkor:a) Utsädet har producerats enligt vedertagen praxis för upprätthållande i fråga om sort och sundhetstillstånd.b) Det är främst avsett för produktion av basutsäde.c) Det uppfyller de minimivillkor som skall fastställas genom förfarandet i artikel 25.2 för stamutsäde.d) Det har vid en officiell undersökning konstaterats att de minimivillkor som avses i c har uppfyllts.e) Det finns i förpackningar eller behållare som uppfyller bestämmelserna i detta direktiv.f) Förpackningarna eller behållarna är försedda med en officiell etikett som innehåller åtminstone följande uppgifter:- Certifieringsmyndighet och medlemsstat eller motsvarande initialförkortningar.- Producenternas identifieringsnummer eller partiets referensnummer.- Månad och år för plombering.- Art, angiven minst med latinska bokstäver under sitt botaniska namn, som kan anges i förkortad form och utan angivande av auktor, eller under dess vedertagna namn, eller bådadera.- Sort, angiven minst med latinska bokstäver.- Beteckningen "stamutsädespotatis".Etiketten skall vara vit med en violett diagonal linje.Artikel 19I syfte att försöka nå bättre lösningar för att kunna ersätta vissa bestämmelser i detta direktiv, förutom till dem som berör växtskydd, kan beslut fattas om att anordna tidsbegränsade försök på fastställda villkor på gemenskapsnivå enligt förfarandet i artikel 25.2.Inom ramen för dessa försök kan medlemsstaterna befrias från vissa förpliktelser som föreskrivs i detta direktiv. Omfattningen av denna befrielse skall fastställas med hänvisning till de bestämmelser den avser. Försökstiden skall vara högst sju år.Artikel 201. Enligt förfarandet i artikel 25.2 får kommissionen helt eller delvis förbjuda saluföring av utsädespotatis som skördats i en viss region i gemenskapen om skördarna av officiellt uttagna prov av basutsäde eller certifikatutsäde som skördats i denna region och odlats i en eller flera av gemenskapens kontrollodlingar under tre på varandra följande år betydligt avvikit från minimikraven i punkterna 1 c, 2 c, 3 och 4 i bilaga 1. Vid de jämförande försöken får de andra minimivillkor som avses i bilaga 1 också undersökas.2. Alla åtgärder som vidtagits enligt punkt 1 skall upphävas av kommissionen så snart det har fastställts med tillräcklig säkerhet att basutsäde och certifikatutsäde som skördats i den berörda regionen i gemenskapen i framtiden kommer att uppfylla minimikraven i punkt 1.3. Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 25.2 vidta nödvändiga arrangemang för de jämförande försöken. Utsädespotatis som skördats i tredje land får ingå i de jämförande försöken.Artikel 211. Rådet skall med kvalificerad majoritet på förslag från kommissionen avgöra om utsädespotatis som skördats i tredje land, och för vilken lämnas samma garantier avseende egenskaper och sortäkthet samt arrangemangen för undersökning, märkning och kontroll, är likvärdig med basutsäde eller certifikatutsäde av potatis som skördats inom gemenskapen och som uppfyller villkoren i detta direktiv.2. Till dess att rådet har fattat beslut enligt punkt 1 skall det stå medlemsstaterna fritt att själva fatta sådanna beslut. Denna rätt upphör den 1 juli 1975.3. Medlemsstaterna tillåts utsträcka giltigheten av beslut fattade i enlighet med punkt 2 till den 31 mars 2002 på det villkoret att dessa beslut endast får användas i överensstämmelse med medlemsstaternas skyldigheter enligt de gemensamma föreskrifterna om växtskydd i rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen(6).Tidsperioden i första stycket får förlängas för tredje land, i enlighet med förfarandet i artikel 25.2, om de tillgängliga upplysningarna inte tillåter ett beslut enligt punkt 1 och så länge sådana upplysningar inte tillåter ett sådant beslut.4. Punkterna 1 och 2 skall också gälla för varje ny medlemsstat, från anslutningsdatum till det datum då de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv skall sättas i kraft.Artikel 221. För att undanröja sådanna tillfälliga problem med den allmänna tillgången på basutsäde eller certifikatutsäde i gemenskapen som inte kan lösas på annat sätt får beslut fattas, i enlighet med förfarandet i artikel 25.2, om att medlemsstaterna för en bestämd tidsperiod skall tillåta saluföring inom gemenskapens hela territorium, i de mängder som erfordras för att lösa problemen med tillgång av utsädespotatis av en kategori som uppfyller mindre strikta krav, eller av sorter som inte förekommer i den gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter eller i medlemsstaternas nationella sortlistor.2. För en kategori utsädespotatis av en bestämd sort skall den officiella etiketten vara den som föreskrivs för motsvarande kategori; för utsädespotatis av sorter som inte förekommer i de ovannämnda listorna skall den officiella etiketten vara brun. På etiketten skall det alltid anges att utsädespotatisen i fråga är av en kategori som uppfyller mindre strikta krav.3. Tillämpningsföreskrifter för bestämmelserna i punkt 1 får antas enligt förfarandet i artikel 25.2.Artikel 231. Medlemsstaterna skall se till att utsädespotatisen kontrolleras officiellt i samband med saluföringen, åtminstone genom stickprovskontroll, för att undersöka dess överensstämmelse med kraven och villkoren i detta direktiv.2. Utan att det påverkar den fria rörligheten för utsädespotatis inom gemenskapen skall medlemsstaterna vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att följande uppgifter tillhandahålls dem vid saluföring av mängder över 2 kg av utsädespotatis som importeras från tredje land.a) Art.b) Sort.c) Kategori.d) Produktionsland och officiell kontrollmyndighet.e) Avsändarland.f) Importör.g) Kvantitet utsädespotatis.Närmare föreskrifter om hur dessa uppgifter skall lämnas får fastställas enligt förfarandet i artikel 25.2.Artikel 24Ändringar av innehållet i bilagorna som motiveras av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen skall antas i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 25.2.Artikel 251. Kommissionen skall biträdas av Ständiga kommittén för utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk som inrättats genom artikel 1 i rådets beslut 66/399/EEG(7).2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas.Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara en månad.3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.Artikel 26Med undantag för vad som föreskrivs i bilagorna 1 och 2 beträffande toleranser avseende sjukdomar, skadliga organismer eller deras smittbärare skall detta direktiv inte påverka tillämpningen av de bestämmelser i nationell lagstiftning som motiveras av skäl som rör skydd av människors, djurs eller växters hälsa och liv eller skydd av industriell eller kommersiell egendom.Artikel 271. Särskilda villkor får fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 25.2 för att ta hänsyn till utvecklingen på följande områden:a) Villkoren för saluföring av kemiskt behandlad utsädespotatis.b) Villkoren för saluföring av utsädespotatis i samband med bevarandet in situ och hållbar användning av växtgenetiska resurser som är förknippade med specifika naturliga eller delvis naturliga livsmiljöer och som hotas av utrotning.c) Villkoren för saluföring av utsädespotatis som lämpar sig för ekologisk produktion.2. De särskilda villkor som avses i punkt 1 b skall särskilt inbegripa följande:a) Dessa arter skall vara av känd härstamning och vara godkända av den behöriga myndigheten i varje medlemsstat för saluföring av utsädespotatis i bestämda områden.b) Lämpliga kvantitativa begränsningar.Artikel 28Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Kommissionen skall underrätta de övriga medlemsstaterna om detta.Artikel 291. Direktiv 66/403/EEG, ändrat genom de rättsakter som anges i bilaga 4 del A, skall upphöra att gälla, utan att det påverkar medlemsstaternas förpliktelser vad gäller de tidsgränser för genomförande som anges i bilaga 4, del B.2. Hänvisningar till det upphävda direktivet skall tolkas som hänvisningar till detta direktiv och skall läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga 5.Artikel 30Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Artikel 31Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Luxemburg den 13 juni 2002.På rådets vägnarM. Rajoy BreyOrdförande(1) Yttrandet avgivet den 9 april 2002 (ännu ej offentliggjort i EGT).(2) EGT 125, 11.7.1966, s. 2320/66. Direktivet senast ändrat genom kommissionens beslut 1999/742/EG (EGT L 297, 18.11.1999, s. 39).(3) Se bilaga 4 del A.(4) Se sidan 1 i detta nummer av EGT.(5) EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.(6) EGT L 169, 10.7.2000, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2002/28/EG (EGT L 77, 20.3.2002, s. 23).(7) EGT 125, 11.7.1966, s. 2289/66.BILAGA 1MINIMIKRAV SOM SKALL UPPFYLLAS AV UTSÄDESPOTATIS1. Basutsäde av potatis skall uppfylla följande villkor:a) Vid officiell fältbesiktning får antalet plantor som är angripna av stjälkbakterios inte överstiga 2 %.b) I den efterföljande generationen får antalet ickesortäkta plantor inte överstiga 0,25 % och antalet plantor av främmande sorter inte överstiga 0,1 %.c) I den efterföljande generationen får antalet plantor som uppvisar symptom på starka eller svaga virusangrepp inte överstiga 4 %.2. Certifikatutsäde av potatis skall uppfylla följande villkor:a) Vid officiell fältbesiktning får antalet plantor som är angripna av stjälkbakterios inte överstiga 4 %.b) I den efterföljande generationen får antalet ickesortäkta plantor inte överstiga 0,5 % och antalet plantor av främmande sorter inte överstiga 0,2 %.c) I den efterföljande generationen får antalet plantor som uppvisar symptom på starka virusangrepp inte överstiga 10 %. Svaga mosaiksymptom med enbart missfärgning men utan missbildning av bladen skall lämnas utan avseende.3. Vid besiktning av den efterföljande generationen av en sort som är angripen av en kronisk virusjukdom skall inte hänsyn tas till svaga symptom orsakade av viruset.4. De tillåtna toleranserna i punkterna 1 c, 2 c och 3 är endast tillämpliga när virussjukdomarna orsakas av virus som är allmänt förekommande i Europa.5. Marken för utsädesproduktion får inte vara smittad med Heterodera rostochiensis Woll.6. Skörden skall vara fri från:a) Synchytrium endobioticum (Schilb.) Perc.b) Corynebacterium sepedonicum (Spieck. och Kotth.) Skapt. och Burkh.BILAGA 2MINIMIKVALITETSKRAV FÖR PARTIER AV UTSÄDESPOTATISA.>Plats för tabell>B. Utsädespotatisen skall vara fri från Heterodera rostochiensis, Synchytrium endobioticum, Corynebacterium sepedonicum och Pseudomonas solanacearum.BILAGA 3ETIKETTA. Obligatoriska uppgifter1. "EG:s regler och normer".2. Certifieringsmyndighet och medlemsstat eller särskild förkortning för dessa.3. Producentens identifieringsnummer eller partiets referensnummer.4. Plomberingsmånad och -år.5. Sort, angiven minst med latinska bokstäver.6. Produktionsland.7. Kategori och eventuellt klass.8. Storlek.9. Deklarerad nettovikt.B. Minimimått110 mm × 67 mmBILAGA 4DEL AUPPHÄVT DIREKTIV OCH SENARE ÄNDRINGAR AV DETTA(se artikel 29)>Plats för tabell>DEL BTIDSGRÄNS FÖR GENOMFÖRANDE I NATIONELL RÄTT(se artikel 30)>Plats för tabell>BILAGA 5JÄMFÖRELSETABELL>Plats för tabell>


Avis juridique important

|

31979L0113

Rådets direktiv 79/113/EEG av den 19 december 1978 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om bestämning av buller från bygg- och anläggningsutrustning

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 033 , 08/02/1979 s. 0015 - 0030 "Grekisk specialutgåva" Område 13 Volym 8 s. 0026  Spansk specialutgåva: Område 13 Volym 9 s. 0176  Portugisisk specialutgåva: Område 13 Volym 9 s. 0176  Finsk specialutgåva Område 15 Volym 2 s. 0144  Svensk specialutgåva Område 15 Volym 2 s. 0144

RÅDETS DIREKTIV av den 19 december 1978 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om bestämning av buller från bygg- och anläggningsutrustning (79/113/EEG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande(1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2), ochmed beaktande av följande:I medlemsstaterna är det tillåtna bullret från bygg- och anläggningsutrustning och metoden för att bestämma det föremål för bindande bestämmelser som skiljer sig åt från en medlemsstat till en annan. De utgör följaktligen ett handelshinder för sådan bygg- och anläggningsutrustning. Det är därför nödvändigt att närma dessa bestämmelser till varandra.Det är nödvändigt att kraven på sättet att bestämma bullret från bygg- och anläggningsutrustning närmas till varandra för att man fritt skall kunna importera och släppa ut den på marknaden.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 1. Detta direktiv skall tillämpas på den bygg- och anläggningsutrustning som definieras i punkt 2 och för vilken detaljerade krav har fastlagts i särdirektiv.2. I detta direktiv avses med bygg- och anläggningsutrustning: maskiner, anordningar, anläggningar och installationer samt komponenter till dessa som används alltefter typ för att utföra arbete på bygg- och anläggningsarbetsplatser, men som inte i första hand är avsedda för transport av varor eller personer och för vilka bullret bör bestämmas.3. Jordbruks- och skogstraktorer samt lyftanordningar omfattas inte från detta direktiv.Artikel 2 Om ett särdirektiv föreskriver att man skall bestämma bullret från den bygg- och anläggningsutrustning som avses i artikel 1, skall sådant buller bestämmas i enlighet med kraven i bilagan till detta direktiv.Artikel 3 Alla nödvändiga ändringar för att anpassa kraven i bilagan till den tekniska utvecklingen skall genomföras i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 5.Artikel 4 1. En kommitté för anpassning till den tekniska utvecklingen av de direktiv som berör undanröjandet av tekniska handelshinder för bygg- och anläggningsutrustningar, nedan kallad kommittén, skall härmed bildas. Den skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och en företrädare för kommissionen som ordförande.2. Kommittén skall själv fastställa sin arbetsordning.Artikel 5 1. När det förfarande som fastställs i denna artikel skall tillämpas, skall ordföranden hänskjuta ärendet till kommittén, antingen på eget initiativ eller på begäran av företrädaren för en medlemsstat.2. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Kommittén skall fatta sitt beslut med en majoritet av 41 röster, varvid medlemsstaternas röster skall vägas enligt fördragets artikel 148.2. Ordföranden får inte rösta.3. a) Kommissionen skall själv anta förslaget om det har tillstyrkts av kommittén.b) Om förslaget inte har tillstyrkts av kommittén eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.c) Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas.Artikel 6 1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som behövs för att uppfylla detta direktiv inom 18 månader från anmälan. De skall omedelbart meddela kommissionen detta.2. Medlemsstaterna skall se till att texterna till bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv överlämnas till kommissionen.Artikel 7 Detta direktiv riktar sig till medlemstaterna.Utfärdat i Bryssel den 19 december 1978.På rådets vägnarG. BAUMOrdförande (1) EGT nr C 76, 7.4.1975, s. 37.(2) EGT nr C 263, 17.11. 1975, s. 42.BILAGA METOD FÖR ATT BESTÄMMA LUFTBURET BULLER FRÅN MASKINER SOM ANVÄNDS UTOMHUS 1. SYFTESyftet med denna metod är att bestämma det buller som avges av alla typer av maskiner, maskindelar eller installationer som används utomhus. Enligt denna metod kallas maskiner, maskindelar och installationer för ljudkällor.Metoden definierar de olika akustiska kriterier som kan anges för att karaktärisera en ljudkälla och medlen för att fastställa dessa kriterier.De värden som erhålls genom denna metod utgör underlag för att kontrollera att bullret från maskinernas överensstämmer med kraven och för att planera byggarbetsplatser med hänsyn till skyddet mot buller. Om inte annat anges inkluderar dessa värden toleranser.Denna metod tillämpas om inte särdirektiv innehåller andra eller kompletterande bestämmelser, som tar hänsyn till speciella kännetecken hos vissa maskintyper.2. RÄCKVIDD2.1 Typ av bullerDenna metod tillämpas på alla typer av buller som avges av en ljudkälla som normalt används utomhus.2.2 Storlek på ljudkällaOm inte särdirektiven föreskriver annat, tillämpas denna metod på ljudkällor av alla storlekar.3. DEFINITIONER3.1 Ljudtrycksnivå LpALjudtrycksnivån LpA erhålls genom att tillämpa A-vägning på ljudtrycksnivån Lp.Ljudtrycksnivån Lp, uttryckt i dB av ett buller definieras som:Lp = 20 log10 >NUM>p>DEN>P°där:- p är det effektiva ljudtrycksvärdet mätt i en särskild punkt uttryckt i Pa,- P° är det effektiva referensljudtrycket lika med 20 µPa.Värdet LpA av den A-vägda ljudtrycksnivån uttryckt i dB, erhålls genom att inbegripa Avägningen i mätsystemet.3.2 MätytaMätytan med area S är en tänkt yta som omger ljudkällan och på vilken mätpunkterna är belägna (se 6.4).3.3 Ytljudtrycksnivå LpAmYtljudtrycksnivån LpAm är kvadratiska medelvärdet för de ljudtryck som noterats på mätytan beräknad enligt den metod som fastställts i 8.4.3.4 Ljudeffektnivå LWALjudeffektnivån LWA erhålls genom att tillämpa A-vägning på ljudeffektnivån LW.Ljudeffektnivån LW, uttryckt i dB hos en ljudkälla definieras av:LW = 10 log10 >NUM>W>DEN>W0där:- W är den totala ljudeffekten som genereras av ljudkällan uttryckt i watt,- W0 är referensljudeffekten lika med 10-12 W.Värdet LWA av den A-vägda ljudeffektnivån uttryckt i dB erhålls genom att inbegripa A-vägning i mätsystemet.3.5 Gränsvärde för ljudeffektsnivån LWA1Gränsvärdet för ljudeffektnivån LWA, uttryckt i A-vägt dB är det som föreskrivits i särdirektiven och skall benämnas LWA1.3.6 Riktningsindex (DI)Riktningsindex (DI), uttryckt i dB, som skall gälla när man tillämpar denna metod definieras genom formeln:DI = LpAmax - LpAm + 3där:- LpAmax är den högsta av de ljudeffektnivåer som uppmätts i mätpunkterna (se 6.4.2), beräknad enligt 8.1.1 och korrigerat enligt de allmänna principer som fastställts i 8.6.1, 8.6.3 och 8.6.4,- LpAm är den ytljudtrycksnivå som bestämts enligt 8.4,- 3 är en additiv term.För att bestämma värdena LpAmax och LpAm behöver endast de föreskrivna mätpunkterna beaktas.3.7 Externt bullerMed externt buller menas det buller som kommer från bakgrundsbullret och parasitbullret.3.7.1 BakgrundsbullerMed bakgrundsbuller menas allt buller som uppmätts i mätpunkterna, men inte alstrats av ljudkällan.3.7.2 ParasitbullerMed parasitbuller menas allt buller i mätpunkterna, vilket alstras av ljudkällan men vilket inte direkt strålar ut från den.4. KRITERIER SOM SKALL ANVÄNDAS FÖR ATT UTTRYCKA RESULTATEN4.1 Omgivningens akustiska kriterierDet akustiska kriteriet för en ljudkällas omgivning skall uttryckas antingen- genom ljudkällans ljudeffektnivå LWA, eller- genom ljudkällans ljudeffektnivå LWA kompletterad med riktningsindex (DI). När den beräknade ljudeffektnivån LWA understiger gränsvärdet för ljudeffektnivån LWA1 med ett värde som anges i särdirektivet, ges emellertid riktningsindex (DI) endast som information.4.2 Operatörsplatsens akustiska kriterierI princip skall operatörsplatsens akustiska kriterium uttryckas som ljudtrycksnivån LpA.5. MÄTINSTRUMENT5.1 AllmäntInstrumenten skall vara utformade för att mäta det A-vägda kvadratiska medelvärdet av ljudtrycket. Nivån på kvadratiska medelvärdet av uttryckets variation med tiden erhålls antingen genom att man direkt läser av instrumenten eller genom att man gör en beräkning enligt avsnitt 11.5.2 MätinstrumentFöljande instrument kan användas för att uppfylla föregående krav:a) En ljudnivåmätare som uppfyller kraven i IEC:s publikation 179, 1973, andra upplagan. Mätaren skall ställas in på "slow".b) En integrerande ljudnivåmätare som utför analog eller digital integrering av den kvadrerade signalen över ett givet tidsintervall.AnmärkningOm det för någon mätning används andra instrument än en precisionsljudnivåmätare eller olika kombinationer av instrument, t.ex. integratorer, skall alla specifikationer på sådana instrument överensstämma med de aktuella kraven i IEC:s publikation 179, 1973, andra upplagan.5.3 Mikrofon med kabelMan skall använda en mikrofon med kabel som uppfyller kraven i IEC:s publikation 179, 1973, andra upplagan och som är kalibrerad för frifältsmätning.5.4 VägningsfilterMan skall använda ett A-vägningsfilter som uppfyller kraven i IEC:s publikation 179, 1973, andra upplagan.5.5 Kontroll av mätinstrumenten5.5.1 Före mätningarna skall de akustiska egenskaperna hos hela mätutrustningen (mätinstrument inklusive mikrofon och kabel) kontrolleras med hjälp av en kalibrerad ljudkälla med en noggrannhet på minst 0,5 dB (t.ex. en pistafon). Mätutrustningen skall kontrolleras igen omedelbart efter varje serie mätningar.5.5.2 Dessa kontroller på platsen skall kompletteras med mer noggranna kalibreringar som skall utföras minst en gång om året i ett specialutrustat laboratorium.6. MÄTFÖRHÅLLANDENAlla detaljer rörande installationen, driften och användningen av ljudkällor skall specificeras i bilagor till särdirektiven.De allmänna kraven ges i 6.1-6.4.6.1 Syfte med mätningenAll apparatur, t.ex. hjälputrustning, kraftgeneratorer etc. som tillhör den ljudkälla som skall mätas skall noggrant definieras.När det gäller maskiner som arbetar med utbytbara anordningar, t.ex. olika delar av specialutrustning, skall mätningar åtminstone göras på maskinen försedd med sin huvudanordning. Resultaten av en mätning skall gälla endast för den kombination som mätts.Vid behov skall särdirektiven även specificera hur man vid mätningarna skall beakta förekomsten av alla de komponenter som inte i strikt mening ingår i maskinen (separata verktyg etc.), men som är väsentliga för driften.6.2 Driften av ljudkällan under mätningenFör att skapa reproducerbara förhållanden och göra det möjligt att beräkna ljudkällans karaktäristiska värden för bullret skall särdirektiven innehålla en exakt definition av de driftförhållanden som skall råda under mätningen.Varje mätning skall i princip omfatta:6.2.1 En mätning av ljudkällan utan belastning (tomgång) vid nominell motorhastighet men utan att arbetsutrustningen eller åkmaskineriet är inkopplat.6.2.2 Mätningar som utförs med belastningI detta fall skall de föreskrivna driftförhållandena antingen motsvara normala arbetsförhållanden eller överenskomna arbetsförhållanden som i princip alstrar de effekter och belastningar som motsvarar de som förekommer vid verkliga arbetsförhållanden. Under mätningen skall utrustningen arbeta under stationära förhållanden eller utföra en given normal operationscykel. Driftförhållandena för varje särskild ljudkälla specificeras i bilagorna till respektive särdirektiv.6.3 MätplatsLjudkällan skall installeras under frifältsförhållanden, om inte annat föreskrivs på ett reflekterande plan motsvarande dess verkliga operationssätt och på en plats där det externa bullret är tillräckligt lågt (se 8.6).Om en icke-reflekterande yta (t.ex. en gräsyta) skall användas för att utföra en test som föreskrivs i ett särdirektiv, skall ytans akustiska egenskaper specificeras i det berörda särdirektivet.Mätytans omgivning skall vara fri från reflekterande föremål som skulle kunna inverka på mätresultaten.Om en referensljudkälla används, skall den ha de minimikaraktäristika som anges i Internationell standard ISO 3741, bilaga B, 15.7.1975.6.4 Mätyta, mätavstånd, antal mätpunkter och placering av dessa6.4.1 Mätyta, mätavståndMätytan är en tänkt yta som innesluter ljudkällan. Den avgränsas nedåt av det provningsplan på vilket maskinen står. Den kan även begränsas av flera plan (figur 1). Den skall ha en enkel geometrisk form, helst en halvsfär eller en rektangulär parallellepiped. Ljudkällan skall placeras i centrum av provningsplanet (figurerna 2 och 3).I princip skall stora mätavstånd väljas.När det gäller en halvsfär uppnås detta när avståndet mellan halvsfären och maskinens ytteryta inte är mindre än två gånger det största måttet (längd, bredd, höjd) på ljudkällan.Om inget mått på den ljudkälla som skall testas överskrider 4 m, skall mätytan helst vara en halvsfär med en radie på 10 m. Om inget av måtten överskrider 1,5 m, skall mätytan vara en halvsfär med en radie på 4 m.När det gäller mycket stora ljudkällor, uppstår praktiska svårigheter när man skall utföra mätningarna. I detta fall innebär användningen av en parallellepiped som mätyta vissa fördelar.Om bilagorna till särdirektiven föreskriver speciella mätytor, skall endast dessa beaktas.Anmärkningara) Utskjutande delar på ljudkällan som inte väsentligt inverkar på ljudutstrålningen skall inte beaktas när man bestämmer måtten på ljudkällan.b) När det gäller ljudkällor där det största av de tre måtten (längd, bredd, höjd) överskrider halva mätavståndet, får man en ökad osäkerhet beträffande mätresultaten. En sådan osäkerhet kan man minska genom att öka antalet mätpunkter. Om avståndet mellan två närliggande mätpunkter är mindre än mätavståndet, kan precisionen i mätningen jämföras med den precision som erhålls med den halvsfär som definierats ovan.6.4.2 Antal mätpunkter och deras placering6.4.2.1 AllmäntOm ljudkällan på grund av sin geometriska form eller driftsätt (t.ex. rörelse) avger ljud som koncentreras i vissa riktningar, skall mätpunkterna fördelas med hjälp av ett koordinatsystem som upprättas i överensstämmelse med detta. Koordinatsystemets origo skall om möjligt sammanfalla med projektionen av ljudkällans geometriska mittpunkt på provningsplanet.6.4.2.2 Placering av mätpunkter på en halvsfär med radien rNär det gäller en halvsfär skall det i princip finnas 12 mätpunkter med följande koordinater (se figur 2):x = (x/r) ry = (y/r) rz = (z/r) rVärdena x/r, y/r, z/r och z ges i tabell 1 nedan:>Plats för tabell>6.4.2.3 Placering av mätpunkter på en parallellepipedOm mätytan är belägen på en parallellepiped, placeras mätpunkterna t.ex. på det sätt som visas i fig. 3. Antalet mätpunkter och deras placering beror på källans storlek. Emellertid skall det finnas minst en mätpunkt i centrum av varje sida (som allmän regel fyra sidoytor och en ovansida) och i de fyra hörnen av parallellepipedens ovansida. Man skall även beakta anmärkning b i punkt 6.4.1.Anmärkning rörande 6.4.2.2 och 6.4.2.3Särdirektiven kan föreskriva en annan placering av mätpunkterna och ett annat antal.6.5 Mätningar på operatörsplatsenOm det krävs närvaro av en operatör (t.ex. föraren) för att köra maskinen, bör kompletterande mätningar göras på operatörsplatsen.Detaljerade anvisningar i detta avseende kommer att ges på annan plats.7. MÄTNINGAR7.1 Mätningar av mätplatsens akustiska egenskaperOmgivningsförhållandena på mätplatsen skall kontrolleras innan mätningar görs. Följande faktorer skall kontrolleras:a) Externt buller.b) Vindpåverkan.c) Provningsförhållanden, t.ex. vibrationer, temperatur, fuktighet, lufttryck.d) Provningsplanets ljudegenskaper.e) Ljudreflexer från föremål på mätplatsen som kan påverka resultaten av mätningarna.7.1.1 Externt bullerI bilagorna till särdirektiven skall man specificera det externa buller som skall beaktas.a) Mätningar av bakgrundsbullerBakgrundsbullret skall registreras i mätpunkterna (se 6.4.2) med ljudkällan avstängd (inget ljud avges) (se metoden i 7.2).b) Mätningar av parasitbullerParasitbullret skall vid behov registreras i mätpunkterna (se 6.4.2) om nödvändigt efter att den ljudkälla som skall undersökas har isolerats med hjälp av skärmar (se den metod som ges i 7.2).AnmärkningFör sådana skärmar är en ytvikt på 25 kg/m2 i allmänhet tillräcklig. Det är att föredra att den sida som vätter mot den ljudkälla som skall mätas är ljudabsorberande.7.1.2 Vindhastighet och riktningVindhastigheten och riktningen fastställs i en punkt ovanför provningsplanet. Man skall beakta bestämmelserna i 8.6.4.7.1.3 Mätning av temperatur, fuktighet, lufttryck och andra störningarBara störningar som sannolikt kan inverka på ljudmätningarna skall mätas (se 8.6.3).7.1.4 Provningsplanets akustiska egenskapProvningsplanets akustiska egenskap kan anges med omgivningskonstanten C enligt definitionen i 8.6.2.Den metod som skall användas för att fastställa värdet på C definierad i 8.6.2 kommer att ges på annan plats. Denna konstant C tillåter även en uppskattning av om delvis reflekterande mark går att använda som provningsplan.7.1.5 Förekomst av föremålEn okulärbesiktning räcker vanligen för att säkerställa att bestämmelserna i tredje stycket i 6.3 är uppfyllda. Det område som skall kontrolleras är fastställt i särdirektiven.7.2 Mätning av ljudtrycksnivån LpAFör att mäta ljudtrycksnivån LpA skall man använda ett instrument som definieras i 5.2. Ljudtrycksnivån LpA i en given mätpunkt är kvadratiska medelvärdet i tid. Om en ljudnivåmätare används, skall ett antal avläsningar göras i denna punkt och deras tidsmedelvärde skall beräknas i enlighet med avsnitt 11.I princip skall mättiden i varje mätpunkt vara 15 s. När det gäller arbetscykler med periodiska nivåvariationer, skall mättiden i princip täcka minst tre kompletta arbetscykler. Om en integrator används, skall integrationstiden vara lika med mättiden.7.3 Bedömning av den bullertyp som alstras av ljudkällanUr miljöskyddssynpunkt skall typen av det buller som alstras bestämmas så att man kan bedöma den störning som orsakas. Följaktligen är det lämpligt att definiera en metod för att karaktärisera impulsbuller och buller med rena toner.7.3.1 Bestämmande av impulsbullerEn jämförelse av avläsningarna på en precisionsljudnivåmätare inställd på "slow" med dem på en precisionsimpulsljudnivåmätare inställd på "impuls" (IEC:s publikation 179 A/1973) gör det möjligt att bedöma om ett buller är impulsbuller eller inte. I enlighet med denna mätning kan skillnaden mellan kvadratiska medelvärdena för ljudtrycksnivåerna uppmätta med ljudnivåmätaren inställd på "slow" respektive "impuls" tas som en indikation på ett bullers impulskaraktär. Den ljudtrycksnivå som uppmäts med inställningen "impuls" på mätinstrumentet kallas för "impulsljudtrycksnivån".Denna skall bestämmas i en av de fastställda mätpunkterna.Ett buller anses vara ett impulsbuller om skillnaden mellan de två ovannämnda nivåerna är större än eller lika med 4 dB.7.3.2 Fastställande av ett buller med rena toner(7.3.2 revideras för att beakta den tekniska utvecklingen. Den slutgiltiga texten skall införas genom det kommittéförfarande som fastställts i artikel 5 i detta direktiv.)8. ANVÄNDNING AV RESULTATEN8.1 Beräkning av kvadratiska medelvärdena8.1.1 Kvadratiska medelvärdet i en mätpunktDe värden som erhålls vid de mätningar som avses i 7.2 är värdena som funktion av tiden.8.1.2 Kvadratiska medelvärdet på mätytanDen nivå som motsvarar ljudtrycksnivåernas kvadratiska medelvärde i rummet för alla mätpunkter skall beräknas på basis av de värden som fastställts i enlighet med den metod som beskrivs i 8.1.1.8.2 Beräkning av den genomsnittliga nivån för externt bullerDen genomsnittliga nivån för externt buller över mätytan erhålls genom att tillämpa den metod som beskrivs i 8.1.2 på nivåerna för det externa bullret som fastställts i de olika mätpunkterna.Nivån på ljudtrycksnivån hos det externa bullret i en mätpunkt är lika med de kombinerade kvadratiska medelvärdena hos ljudtrycken som beror på bakgrundsbullret respektive parasitbullret i punkten.8.3 Beräkning av arean S på mätytanNär det gäller en halvsfär, bestäms arean S, uttryckt i m2, av mätytan på följande sätt:S = 2 ðr2där r = radien för halvsfären uttryckt i m.För en parallellepiped bestäms arean S, uttryckt i m2, av mätytan på följande sätt:S = 4 (ab + bc + ca)där:2a = 2d + l parallellepipedens langd i m,2b = 2d + e parallellepipedens bredd i m,c = d + h parallellepipedens höjd i m,d = det avstånd som skiljer mätytan från ljudkällan i m,l = ljudkällans längd i m,e = ljudkällans bredd i m,h = ljudkällans höjd i m.Mätytans area kan beräknas ungefärligt. Det bör noteras att ett fel på ± 20 % på denna area ger en avvikelse ± 1 dB i värdet av uttrycket10 log10 >NUM>S>DEN>S0 (påverkan av mätytans storlek)8.4 Beräkning av ytljudnivåtrycket LpAmYtljudnivåtrycket är den ljudnivå som beräknas enligt metoden i 8.1.2 och därefter korrigeras enligt 8.6.1, 8.6.3 och 8.6.48.5 Beräkning av ljudeffektnivån LWALjudeffektnivån LWA hos ljudkällan beräknas med följande ekvation:LWA = LpAm + 10 log10 >NUM>S>DEN>S0 + K2där:LWA = ljudeffektnivån för den uppmätta ljudkällan, uttryckt i dB (se 3.4),LpAm = ytljudtrycksnivån, uttryckt i dB och beräknad enligt 3.3,S = mätytans area i m2 beräknad enligt 8.3,S0 = referensarea på 1 m2,K2 = korrektionsterm för provningsplanet uttryckt i dB. Denna är lika med noll om den inte bör vara lika med C med hänsyn till bestämmelserna i 8.6.2 tillsammans med dem som finns i särdirektiven.Anmärkning (se 6.4.1)Då r = 4 m är 10 log10 >NUM>S>DEN>S0 = 20 dBDå r = 10 m är 10 log10 >NUM>S>DEN>S0= 28 dB8.6 Korrigeringar som skall göras i mätresultaten8.6.1 Externt bullerDen genomsnittliga ljudtrycksnivån på mätytan som beräknats i enlighet med den metod som beskrivs i 8.1, skall vid behov korrigeras med hänsyn till det externa bullret som fastställts enligt den metod som beskrivs i 8.2. Korrigeringen K1, i dB som skall dras ifrån den genomsnittliga ljudtrycksnivån på mätytan ges i tabell 2.>Plats för tabell>8.6.2 Provningsplanets akustiska egenskaperKonstanten C som anger provningsplanets akustiska egenskaper fastställs av följande ekvation:C = LWAr - LWAsdär:LWAr = nominell ljudeffektnivå hos referensljudkällan uttryckt i dB,LWAs = ljudeffektnivå hos referensljudkällan beräknad på basis av mätningar som gjorts på provningsplanet, med hänsyn tagen till 7.1 a, b och c.Om provningsplanet är hårt och gjort av betong eller oporös asfalt och om det inte finns några reflekterande föremål på mätplatsen, behöver man inte fastställa omgivningskonstanten C.Om provningsplanet består av partiellt reflekterande mark, skall värdet på C ligga mellan de gränsvärden som fastställts i särdirektiven. Det verkliga värdet på C som anger de akustiska egenskaperna hos den använda mätplatsen fastställs genom ovanstående ekvation.Detta värde används som K2 för att fastställa källans ljudeffektnivå om inte annat specificeras i särdirektiv.Ytterligare korrigeringar rörande ljudkällans drift (t.ex. mätplatsens höjd över havet) bör även göras.8.6.3 Mätstörningar: temperatur, fuktighet, mätplatsens höjd över havet etc.- Mätutrustning:Tillverkarens anvisningar bör följas för att ta hänsyn till alla effekter av de störningar han omnämner, såsom temperatur, lufttryck och fuktighet.- Ljudkälla:Särdirektiven skall ange alla tänkbara störningar som kan påverka mätningarna och upplysa om hur man skall ta hänsyn till dessa.8.6.4 VindpåverkanDen maximalt tillåtna vindhastigheten är 8 m/s.Vid vindhastigheter som överstiger de av tillverkaren angivna, skall mikrofonerna förses med en vindskärm. Angående korrigeringar som då behöver göras i beräkningen enligt 8.4 skall anvisningar ges av tillverkaren av vindskärmar.9. UPPGIFTER SOM SKALL REGISTRERASI princip skall följande uppgifter sammanställas i en rapport rörande alla mätningar som gjorts enligt specifikationerna för denna mätmetod.9.1 Den provade ljudkällana) Beskrivning av den provade ljudkällan (inklusive mått).b) Driftförhållanden hos ljudkällan under provningarna.c) Installationsförhållanden på provningsplanet.d) Placering av ljudkällan på mätplatsen.e) Om den provade maskinen har flera bullerkällor, beskrivning av källorna i drift under mätning.9.2 Omgivningens ljudegenskapera) Beskrivning av mätplatsen, inklusive provningsplanets fysiska egenskaper, en skiss som visar placeringen av ljudkällan och alla reflekterande föremål på mätplatsen.b) Meteorologiska förhållanden: väder (t.ex. solsken, mulet väder, regn, dimma), lufttemperatur, lufttryck, vindhastighet och riktning, fuktighet.c) Korrektionsfaktor som visar de akustiska egenskaperna hos provningsplanet.9.3 Instrumenta) Utrustning som används för mätningarna med namnet på utrustningen, typ, serienummer och tilverkarens namn.b) Metod som används för att kalibrera mätutrustningen enligt 5.5.1.Namn på det laboratorium som utförde den kalibreringen enligt 5.5.2. och datum för den senaste kalibreringen.9.4 Akustiska uppgiftera) Form och mått på mätytan, placering av mikrofonerna. Antal mätpunkter och vindriktning skall anges på den skiss som krävs enligt 9.2 a.b) Area S på mätytan i m2 (se 8.3) och värdet på 10 log10 >NUM>S>DEN>S0 S (se 8.5).c) Ljudtrycksnivåer registrerade i mätpunkterna (se 8.1.1).d) Genomsnittlig ljudtrycksnivå över mätytan (se 8.1.2).e) Alla dB korrigeringar (se 8.6.1, 8.6.3 och 8.6.4).f) Ytljudtrycksnivå LpAm (se 8.4).g) Omgivningskonstanten C (se 8.6.2).h) Ljudeffektnivå (se 8.5).i) Riktningsindex och numret på den mätpunkt i vilken LpAmax registrerats (se 3.6).j) Typ av buller (se 7.3).k) Där det är tillämpligt ljudtrycksnivåerna på operatörsplats (se 6.5).l) Datum och klockslag för mätningarna.10. UPPGIFTER SOM SKALL TAS MED I RAPPORTEN ENLIGT AVSNITT 9Endast de uppgifter som registrerats enligt avsnitt 9 och som krävs för mätningarnas ändamål skall rapporteras. Rapporten skall klart ange att ljudeffektnivåerna har erhållits helt enligt denna mätmetod. Den skall specificera att dessa ljudeffektnivåer ges i A-vägda dB, referensnivå 1 pW.11. METOD FÖR ATT BERÄKNA DEN GENOMSNITTLIGA NIVÅN MOTSVARANDE KVADRATISKA MEDELVÄRDET AV DE OLIKA LJUDTRYCKSNIVÅERNAKvadratiska medelvärdena för de olika ljudtrycksnivåerna som antingen härrör från en serie mätningar gjorda i en enda punkt (kvadratiska medelvärdet i tid) eller från en serie mätningar som gjorts i olika punkter på mätytan (kvadratiska medelvärdet i rummet) kan bestämmas genom följande formel.LpAm = LpAo + 10 log10 >NUM>1>DEN>n Ói = 1i = n gi = LpAo + 10 log10 gmdär:LpAi är lika med ljudtrycksnivån från mätning nr i,LpAo är en hjälpfunktion uttryckt som ljudtrycksnivå för att förenkla beräkningen (t.ex. det minsta av LpAi värdena).gi är en hjälpvariabel för mätning nr i: gi = 100,1 (LpAi - LpAo),gm är det genomsnittliga värdet för gi variabler med antalet:>NUM>1>DEN>n Ói = 1i = n giKvantiteten definieras av:Ä L = LpAi - LpAoTabell 3 ger värdena på g för olika värden på Ä L.>Plats för tabell>>Start Grafik>>Slut Grafik>>Start Grafik>>Slut Grafik>