Avis juridique important

|

32001L0112

Rådets direktiv 2001/112/EG av den 20 december 2001 om fruktjuice och vissa liknande produkter avsedda som livsmedel

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 010 , 12/01/2002 s. 0058 - 0066

Rådets direktiv 2001/112/EGav den 20 december 2001om fruktjuice och vissa liknande produkter avsedda som livsmedelEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37 i detta,med beaktande av kommissionens förslag(1),med beaktande av Europaparlamentets yttrande(2),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3), ochav följande skäl:(1) I överensstämmelse med slutsatserna från Europeiska rådet i Edinburgh den 11-12 december 1992, vilka bekräftades av Europeiska rådet i Bryssel den 10-11 december 1993, bör vissa vertikala direktiv på livsmedelsområdet förenklas så att de endast tar upp de viktigaste krav som de produkter som direktiven avser skall uppfylla för att kunna åtnjuta för fri rörlighet på den inre marknaden.(2) Syftet med rådets direktiv 93/77/EEG av den 21 september 1993 om fruktsaft och vissa liknande produkter(4), var att kodifiera direktiv 75/726/EEG(5) om samma ämne.(3) Direktiven 75/726/EEG och 93/77/EG motiverades med att skillnaderna mellan de nationella lagstiftningarna beträffande fruktjuice och nektar avsedda som livsmedel kunde leda till illojal konkurrens och vilseleda konsumenterna och därmed direkt inverka på upprättandet av den gemensamma marknaden och på dess sätt att fungera.(4) I dessa direktiv fastställs därför gemensamma regler för sammansättning, användning av förbehållna beteckningar, egenskaper vid framställning och märkning av de berörda produkterna, för att säkerställa deras fria rörlighet inom gemenskapen.(5) Direktiv 93/77/EEG bör för klarhetens skull omarbetas så att reglerna om villkoren för framställning och saluföring av fruktjuice och vissa liknande produkter blir mer lättillgängliga.(6) Direktiv 93/77/EEG bör också anpassas till den allmänna gemenskapslagstiftning som gäller livsmedel, särskilt den som avser märkning, färgämnen, sötningsmedel och andra godkända tillsatser.(7) Bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning, presentation och reklam i fråga om livsmedel(6), särskilt artikel 7.2 och 7.5 i detta, bör tillämpas på vissa villkor: det bör klart anges när en produkt är en blandning av fruktjuice och fruktjuice av koncentrat, och, när det gäller fruktnektar, när den har erhållits helt eller delvis från en koncentrerad produkt. Ingrediensförteckningen på märkningen bör innehålla namnen på såväl de fruktjuicer som de fruktjuicer av koncentrat som använts.(8) Om inte annat följer av rådets direktiv 90/496/EEG av den 24 september 1990 om näringsvärdesdeklaration för livsmedel(7), är det tillåtet i vissa medlemsstater att tillsätta vitaminer till de produkter som definieras i detta direktiv. Denna möjlighet är dock inte avsedd att utsträckas till att gälla inom hela gemenskapen. Medlemsstaterna får därför tillåta eller förbjuda tillsats av vitaminer och även mineralämnen som en del av framställningsprocessen, men under alla omständigheter måste principen om fri rörlighet för varor inom gemenskapen följas, i enlighet med reglerna och principerna i fördraget.(9) I enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i artikel 5 i fördraget kan medlemsstaterna inte i tillräcklig utsträckning uppnå målet att fastställa gemensamma definitioner och regler för de berörda produkterna och anpassa bestämmelserna till allmän gemenskapslagstiftning om livsmedel och det kan därför, på grund av detta direktivs art, bättre uppnås på gemenskapsnivå. Detta direktiv går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det ovannämnda målet.(10) De åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter(8).(11) För att inte nya hinder för den fria rörligheten skall uppkomma bör medlemsstaterna avstå från att för de berörda produkterna anta nationella bestämmelser som inte föreskrivs i detta direktiv.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Detta direktiv skall tillämpas på de produkter som definieras i bilaga I.Artikel 2Medlemsstaterna får, om inte annat följer av direktiv 90/496/EEG, tillåta tillsats av vitaminer och mineralämnen i de produkter som definieras i del I i bilaga I.Artikel 3Direktiv 2000/13/EG skall tillämpas på de produkter som definieras i bilaga I på följande villkor.1. a) Beteckningarna i bilaga I skall endast tillämpas på de produkter som anges där och skall, utan att det påverkar tillämpningen av punkt b, användas i handeln för att beteckna dessa produkter.b) Som ett alternativ till de beteckningar som anges i punkt a finns i bilaga III en förteckning över särskilda beteckningar. Dessa beteckningar får användas på det språk och enligt de villkor som anges i bilaga III.2. När produkten erhålls ur en enda fruktsort, skall namnet på denna frukt ersätta ordet "frukt".3. När produkten framställs ur två eller flera fruktsorter, förutom när citronjuice används enligt de villkor som fastställs i del II.1 i bilaga I, skall beteckningen åtföljas av en uppräkning av de använda fruktsorterna i fallande ordning efter den mängd av fruktjuice eller fruktpuré som ingår. Emellertid kan, för produkter som framställs av tre eller flera fruktsorter, uppgiften om en av de använda sorterna ersättas av orden "blandad frukt", av ett liknande uttryck eller av antalet använda fruktsorter.4. För fruktjuice som tillsatts någon form av socker för sötningsändamål skall beteckningen innehålla ordet "sötad" eller orden "med tillsats av socker" samt en uppgift om den maximala kvantitet socker som tillsatts, beräknad som torrsubstans och uttryckt i gram per liter.5. Återställandet av de produkter som definieras i del I i bilaga I till ursprungligt skick med hjälp av sådana ämnen som är absolut nödvändiga för processen skall inte innebära någon skyldighet att på märkningen ange de ingredienser som använts för detta ändamål.Tillsats till fruktjuice av extra fruktkött eller celler enligt bilaga II skall anges på märkningen.6. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7.2 och 7.5 i direktiv 2000/13/EG skall, för blandningar av fruktjuice och fruktjuice av koncentrat, och fruktnektar som erhålls helt eller delvis ur en eller flera koncentrerade produkter, uppgifter "framställd av koncentrat" eller, där så är lämpligt, "delvis framställd av koncentrat" finnas på märkningen. Denna uppgift skall finnas i omedelbar anslutning till beteckningen, framträda tydligt och vara skriven med tydliga bokstäver.7. För fruktnektar skall minimiinnehållet av fruktjuice, fruktpuré eller en blandning av dessa anges med "fruktinnehåll minst... %" på märkningen. Denna uppgift skall finnas i samma synfält som beteckningen.Artikel 4I märkningen av koncentrerad fruktjuice enligt del I punkt 2 i bilaga I, som inte är avsedd för direkt konsumtion, skall kvantiteten tillsatta sockerarter, eller tillsatt citronjuice eller surhetsreglerande medel (som är tillåtna enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/2/EG av den 20 februari 1995 om andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel(9) anges. Denna upplysning skall stå på förpackningen, på en etikett på förpackningen eller i en medföljande handling.Artikel 5Medlemsstaterna får inte anta nationella bestämmelser som inte föreskrivs i detta direktiv för produkterna i bilaga I.Artikel 6Utan att det påverkar tillämpningen av rådets direktiv 89/107/EEG av den 21 december 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om livsmedelstillsatser som är godkända för användning i livsmedel(10), får endast de bearbetningsmetoder och ämnen som anges i del II i bilaga I och de råvaror som överensstämmer med bilaga II användas vid framställning av de produkter som definieras i del I i bilaga I. Dessutom skall fruktnektar överensstämma med bestämmelserna i bilaga IV.Artikel 7De åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv och som rör de frågor som anges nedan skall antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet som avses i artikel 8.2:- Anpassning av detta direktiv till allmän gemenskapslagstiftning som gäller livsmedel.- Anpassning till den tekniska utvecklingen.Artikel 81. Kommissionen skall biträdas av Ständiga livsmedelskommittén (nedan kallad kommittén) som inrättats genom artikel 1 i beslut 69/414/EEG.(11)2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas.Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.Artikel 9Direktiv 93/77/EEG skall upphävas med verkan från den 12 juli 2003.Hänvisningar till det upphävda direktivet 93/77/EG skall tolkas som hänvisningar till det här direktivet.Artikel 10Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv före juli 12 juli 2003. De skall genast underrätta kommissionen om detta.Dessa åtgärder skall tillämpas för att- tillåta saluföring av de produkter som definieras i bilaga I, om de överensstämmer med de definitioner och regler som fastställs i detta direktiv, med verkan från 12 juli 2003,- förbjuda saluföring av produkter som inte överensstämmer med detta direktiv, med verkan från 12 juli 2004.Saluföring av produkter som inte överensstämmer med detta direktiv och som har märkts före 12 juli 2004 i enlighet med direktiv 93/77/EEG får dock fortsätta till dess att lagren av dessa produkter är tömda.När en medlemsstat vidtar dessa åtgärder skall åtgärderna innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.Artikel 11Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Artikel 12Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 20 december 2001.På rådets vägnarC. PicquéOrdförande(1) EGT C 231, 9.8.1996, s. 14.(2) EGT C 279, 1.10.1999, s. 92.(3) EGT C 56, 24.2.1997, s. 20.(4) EGT L 244, 30.9.1993, s. 23. Direktivet senast ändrat genom 1994 års anslutningsakt.(5) EGT L 311, 1.12.1975, s. 40.(6) EGT L 109, 6.5.2000, s. 29.(7) EGT L 276, 6.10.1990, s. 40.(8) EGT L 184, 7.7.1999, s. 23.(9) EGT L 61, 18.3.1995, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 98/72/EG (EGT L 295, 4.11.1998, s. 18).(10) EGT L 40, 11.2.1989, s. 27. Direktivet senast ändrat genom direktiv 94/34/EG (EGT L 237, 10.9.1994, s. 1).(11) EGT L 291, 19.11.1969, s. 9.BILAGA IPRODUKTERNAS BETECKNINGAR, DEFINITIONER OCH EGENSKAPERI. DEFINITIONER1. a) FruktjuiceEn jäsbar men ojäst produkt som erhålls ur färsk eller kyld frisk och mogen frukt, antingen en enda sort eller en blandning av flera sorter, med den karakteristiska färg, smak och arom som kännetecknar juicen hos den frukt den kommer från. Aromer, fruktkött och celler från juice som avskilts under processen får återställas till samma juice.Beträffande citrusfrukter skall fruktjuicen komma från fruktköttet (endokarpet). Limejuice får dock framställas av hela frukten genom lämpliga framställningsmetoder som begränsar andelen beståndsdelar från de yttre delarna av frukten till ett minimum.b) Fruktjuice som erhålls från koncentratDen produkt som erhålls genom att koncentrerad fruktjuice tillförs det vatten som utvanns vid koncentreringen och genom att de aromer, och i förekommande fall, fruktkött och celler återställs som gick förlorade ur juicen men som utvanns vid framställningen av den aktuella fruktjuicen eller fruktjuice av samma slag. Det vatten som tillsätts skall ha lämpliga egenskaper, särskilt ur kemisk, mikrobiologisk och organoleptisk synvinkel, så att juicens viktigaste egenskaper säkerställs.Den produkt som erhålls på detta sätt bör ha organoleptiska och analytiska egenskaper som åtminstone motsvarar egenskaperna hos den normala juicetyp som erhålls ur frukt av samma slag i enlighet med punkt a.2. Koncentrerad fruktjuiceDen produkt som erhålls ur fruktjuice från en eller flera sorters frukt genom att en specifik andel vatten avlägsnas fysiskt. Om produkten är avsedd för direkt konsumtion skall minst 50 % av vattnet avlägsnas.3. Dehydratiserad fruktjuice/fruktjuice i pulverformDen produkt som erhålls ur fruktjuice från en eller flera sorters frukt genom att praktiskt taget hela vatteninnehållet avlägsnas fysiskt.4. Fruktnektara) En jäsbar men ojäst produkt som erhålls genom att vatten och sockerarter och/eller honung tillsätts produkter som definieras i punkterna 1-3, fruktpuré eller en blandning av dessa produkter, och som i övrigt uppfyller kraven i bilaga IV.Det är tillåtet att tillsätta sockerarter och/eller honung under förutsättning att mängden inte överstiger 20 viktprocent av den färdiga produkten.Vid framställning av fruktnektar utan tillsats av socker eller med låga energivärden får sockerarterna helt eller delvis ersättas med sötningsmedel i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 94/35/EG(1) av den 30 juni 1994 om sötningsmedel för användning i livsmedel.b) Trots vad som föreskrivs i punkt a får de frukter som anges i delarna II och III i bilaga IV samt aprikoser användas, enskilt eller som blandning, vid framställning av nektar utan tillsats av socker, honung och/eller sötningsmedel.II. TILLÅTNA INGREDIENSER, BEARBETNINGSMETODER OCH ÄMNEN1. Tillåtna ingredienser- Enligt artikel 2 får tillsats av vitaminer och mineralämnen tillåtas när det gäller de produkter som definieras i del I, om inte annat följer av direktiv 90/496/EEG.- Aromer, fruktkött och celler som återställs fruktjuice vilka definieras i del I, skall ha separerats från den juicen under processen, medan aromer, fruktkött och celler som återställs fruktjuice enligt del I, 1b även kan komma från fruktjuice av samma slag.Endast när det gäller druvjuice får vinsyrans salter återställas.- När det gäller de produkter som definieras i del I, punkterna 1-3, utom päronjuice och druvjuice, är det tillåtet att tillsätta olika sockerarter i följande mängder:- högst 15 g sockerarter, uttryckt som torrsubstans, får tillsättas per liter juice för att reglera den sura smaken, och- högst 150 g sockerarter, uttryckt som torrsubstans, får tillsättas per liter juice för att söta produkten, förutsatt att den totala mängd socker som tillsatts, bådeför att reglera den sura smaken och för att söta produkten, inte överstiger 150 g per liter.- När det gäller de produkter som definieras i punkterna 1-4 är det tillåtet att reglera den sura smaken genom att tillsätta citronjuice och/eller koncentrerad citronjuice upp till 3 g per liter juice, uttryckt som vattenfri citronsyra.- Koldioxid som ingrediens är tillåten.Det är förbjudet att samtidigt med sockerarter tillsätta citronjuice, i koncentrerad form eller ej, eller surhetsreglerande medel som är tillåtna enligt direktiv 95/2/EG, i samma fruktjuice.2. Tillåtna bearbetningsmetoder och ämnen- Mekaniska extraktionsmetoder.- Sedvanliga fysiska processer, bl.a. processer för extraktion (diffusion) av vatten ur den ätliga delen av andra frukter än vindruvor för framställning av koncentrerade fruktjuicer (s.k. in-line-processer), under förutsättning att de koncentrerade fruktjuicer som erhålls på detta sätt uppfyller kraven i del I.1. Användningen av vissa av dessa processer och bearbetningsmetoder får begränsas eller förbjudas i enlighet med förfarandet i artikel 8.2.- För druvjuice när svavling med hjälp av svaveldioxid av druvorna har använts är avsvavling med fysiska processer tillåten under förutsättning att den totala halten SO2 i den färdiga produkten inte överstiger 10 mg/l.- Pektolytiska enzymer.- Proteolytiska enzymer.- Amylolytiska enzymer.- Ätlig gelatin.- Garvsyror.- Bentonit.- Silikongel.- Kol.- Kemiskt inaktiva beståndsdelar för filtrering och fällning (t.ex. perlit, tvättad diatomit, cellulosa, olöslig polyamid, polyvinylpolypyrolidon, polystyren), som överensstämmer med gemenskapsdirektiven och material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel.- Kemiskt inerta adsorptionshjälmedel som överensstämmer med direktiven om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel och som används för att minska limonoid- och naringininnehållet i citrusjuice utan att på ett påtagligt sätt påverka limonoidglukosiderna, syrorna, sockerarterna (däribland oligosackariderna) eller mineralinnehållet.(1) EGT L 237, 10.9.1994, s. 3. Direktivet senast ändrat genom direktiv 96/83/EG (EGT L 48, 12.2.1997, s. 16).BILAGA IIDEFINITIONER AV RÅVARORI detta direktiv används följande definitioner med de betydelser som här anges:1. Frukt:Alla frukter. I detta direktiv betraktas inte tomater som frukt.2. Fruktpuré:En jäsbar men ojäst produkt som erhålls genom att ätliga delar av hel eller skalad frukt mosas utan att juicen avlägsnas.3. Koncentrerad fruktpuré:En produkt som erhålls av fruktpuré genom att man fysiskt avlägsnar en viss andel av dess vattenhalt.4. Olika former av socker:För framställning ava) fruktnektar- olika former av socker enligt definitionen i rådets direktiv 2001/111/EG av den 20 december 2001 om vissa former av socker avsedda som livsmedel(1),- fruktossirap,- olika former av socker från frukt,b) fruktjuice av koncentrat- olika former av socker enligt definitionen i direktiv 2001/111/EG,- fruktossirap,c) fruktjuicer: de former av socker som förtecknas under b) och som innehåller mindre än 2 % vatten.5. Honung:Den produkt som definieras i rådets direktiv 2001/110/EG av den 20 december 2001 om honung(2).6. Fruktkött eller celler:Sådana produkter som erhålls ur den ätliga delen av frukt av samma art utan att juicen avlägsnas. Dessutom är fruktkött och celler när det gäller citrusfrukter de saftsäckar som fås från endokarpet.(1) Se sidan 53 i detta nummer av EGT.(2) Se sidan 47 i detta nummer av EGT.BILAGA IIISÄRSKILDA BETECKNINGAR FÖR VISSA PRODUKTER FÖRTECKNADE I BILAGA Ia) "Vruchtendrank" för fruktnektar.b) "Süßmost"Beteckningen "Süßmost" får endast användas tillsammans med sådana produktbeteckningar som "Fruchtsaft" eller "Fruchtnektar",- för fruktnektar som erhålls uteslutande ur fruktjuice, koncentrerad fruktjuice eller en blandning av dessa två produkter och som i naturligt tillstånd är odrickbar på grund av sin naturligt höga syrahalt,- för fruktjuice från päron, eventuellt med tillsats av äpplen, men utan tillsats av socker,c) "Succo e polpa" eller "sumo e polpa" för fruktnektar som erhålls uteslutande ur fruktpuré och/eller koncentrerad fruktpuré.d) "Æblemost" för äpplejuice utan tillsats av socker.e) - "Sur ... saft" tillsammans med namnet (på danska) på den använda frukten, för juicer utan tillsats av någon form av socker som erhålls ur svarta vinbär, körsbär, röda vinbär, vita vinbär, hallon, jordgubbar eller fläderbär.- "Sød ... saft" eller "sødet ... saft" tillsammans med namnet (på danska) på den använda frukten, för juicer från dessa frukter om mer än 200 g socker tillsatts per liter.f) "Äpplemust" för äpplejuice utan tillsats av socker.g) "Mosto" som synonym för druvjuice.BILAGA IVSÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR FRUKTNEKTAR>Plats för tabell>


Avis juridique important

|

31999L0004

Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/4/EG av den 22 februari 1999 om kaffe- och cikoriaextrakt

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 066 , 13/03/1999 s. 0026 - 0029

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 1999/4/EG av den 22 februari 1999 om kaffe- och cikoriaextraktEUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 100a i detta,med beaktande av kommissionens förslag (1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),i enlighet med det i artikel 189b i fördraget angivna förfarandet (3), med beaktande av det gemensamma utkast som godkändes av förlikningskommittén den 8 december 1998, ochav följande skäl:Vissa vertikala direktiv på livsmedelsområdet bör förenklas så att hänsyn tas endast till de väsentliga kraven som de varor som direktiven omfattar skall uppfylla, så att varorna kan röra sig fritt inom den inre marknaden i överensstämmelse med slutsatserna från Europeiska rådet i Edinburgh den 11 och 12 december 1992, vilka bekräftades av Europeiska rådet i Bryssel den 10 och 11 december 1993.Rådets direktiv 77/436/EEG av den 27 juni 1977 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kaffe- och cikoriaextrakt (4) motiverades av det faktum att skillnaderna mellan nationella lagar om kaffe- och cikoriaextrakt kan leda till illojal konkurrens vilket kan få till följd att konsumenterna vilseleds och därmed direkt inverka på upprättandet av den inre marknaden och på dess sätt att fungera.Syftet med nämnda direktiv var sålunda att definiera kaffe- och cikoriaextrakt, att bestämma vilka ämnen som får tillsättas vid tillverkningen av dessa varor, att uppställa gemensamma regler för förpackning och märkning av dem samt att klargöra på vilka villkor särskilda beteckningar får användas för vissa av dessa varor, för att säkerställa dessa varors fria rörlighet inom gemenskapen.Direktiv 77/436/EEG bör anpassas till den allmänna gemenskapslagstiftningen om livsmedel, särskilt den som avser märkning och analysmetoder.Kommissionen planerar att föreslå, snarast möjligt och i varje fall före den 1 juli 2000, att i direktiv 80/232/EEG (5) införa en rad av nationella viktprocentangivelser för de produkter som definieras i detta direktiv.De allmänna reglerna om märkning av livsmedel som införs genom rådets direktiv 79/112/EEG av den 18 december 1978 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning, presentation och reklam i fråga om livsmedel (6), bör tillämpas med förbehåll för vissa villkor.Enligt proportionalitetsprincipen begränsas detta direktiv till vad som är nödvändigt för att uppnå målen i enlighet med bestämmelserna i artikel 3b tredje stycket i fördraget.Vid framtida anpassningar av gemenskapens allmänna föreskrifter rörande livsmedel skall kommissionen biträdas av den genom beslut 69/414/EEG inrättade Ständiga livsmedelskommittén (7).För att undvika nya hinder för den fria rörligheten bör medlemsstaterna inte för de berörda varorna anta nationella bestämmelser vilka inte föreskrivs i detta direktiv.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Detta direktiv skall tillämpas på de kaffe- och de cikoriaextrakt som anges i bilagan.Detta direktiv skall inte tillämpas på "café torrefacto soluble".Artikel 2 Direktiv 79/112/EEG skall tillämpas på de varor som anges i bilagan, enligt följande villkor:a) De beteckningar som föreskrivs i bilagan skall vara förbehållna de varor som anges där och skall användas i handeln för att beteckna dessa varor. Dessa beteckningar skall, i förekommande fall, kompletteras med orden- "pasta" eller "i pastaform" eller- "flytande" eller "i flytande form".Beteckningarna får dock kompletteras med uttrycket "koncentrerat"- för varor som definieras i punkt 1 c i bilagan under förutsättning att kaffetorrsubstanshalten överstiger 25 viktprocent,- för varor som definieras i punkt 2 c i bilagan under förutsättning att cikoriatorrsubstanshalten överstiger 45 viktprocent.b) Märkningen skall innehålla uttrycket "koffeinfri" för de varor som definieras i punkt 1 i bilagan, såvitt den vattenfria koffeinhalten inte är högre än 0,3 viktprocent av kaffetorrsubstansen. Detta uttryck skall anges inom samma synfält som försäljningsbeteckningen.c) För varor som definieras i punkt 1 c och punkt 2 c i bilagan skall märkningen innehålla uttrycket "med . . .", "konserverat med . . .", "med tillsats av . . ." eller "rostat med . . . " följt av beteckningen/arna på den eller de sockerarter som har använts.Dessa uttryck skall anges inom samma synfält som försäljningsbeteckningen.d) Märkningen skall innehålla uppgift om lägsta halt kaffetorrsubstans för varorna som definieras i punkt 1 b och 1 c i bilagan eller lägsta halt cikoriatorrsubstans för varorna som definieras i punkt 2 b och 2 c i bilagan. Dessa halter skall anges i procent av den färdiga varans vikt.Artikel 3 Medlemsstaterna skall inte för de varor som definieras i bilagan anta nationella bestämmelser vilka inte föreskrivs i detta direktiv.Artikel 4 Anpassningen av detta direktiv till de allmänna gemenskapsbestämmelser som skall tillämpas på livsmedel skall beslutas enligt det förfarande som anges i artikel 5.Artikel 5 1. Kommissionen skall biträdas av Ständiga livsmedelskommittén, nedan kallad "kommittén", som består av företrädare för medlemsstaterna och har kommissionens företrädare till ordförande.2. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Den skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 148.2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen. Medlemsstaternas röster skall vägas enligt samma artikel. Ordföranden får inte rösta.Kommissionen skall fatta beslut om de avsedda åtgärderna, om de är förenliga med kommitténs yttrande.Om de avsedda åtgärderna inte är förenliga med kommitténs yttrande, eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att föreslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas.Artikel 6 Direktiv 77/436/EEG upphävs med verkan från och med den 13 september 2000.Hänvisningar till det upphävda direktivet skall tolkas som hänvisningar till detta direktiv.Artikel 7 1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 13 september 2000. De skall genast underrätta kommissionen om detta.Dessa bestämmelser skall tillämpas så att- saluföring av de i bilagan definierade varorna tillåts, om de överensstämmer med de definitioner och regler som föreskrivs i detta direktiv, med verkan från och med den 13 september 2000,- saluföring av varor som inte överensstämmer med detta direktiv förbjuds, med verkan från och med 13 september 2001. Saluföring av varor som inte överensstämmer med detta direktiv och som har märkts före den 13 september 2001 i enlighet med direktiv 77/436/EEG skall dock godkännas fram till dess att lagren med dessa varor har tömts.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 8 Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Artikel 9 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 22 februari 1999.På Europaparlamentets vägnarJ. M. GIL-ROBLESOrdförandePå rådets vägnarK.-H. FUNKEOrdförande(1) EGT C 231, 9.8.1996, s. 24.(2) EGT C 56, 24.2.1997, s. 20.(3) Europaparlamentets yttrande av den 23 oktober 1997 (EGT C 339, 10.11.1997, s. 129), rådets gemensamma ståndpunkt av den 30 april 1998 (EGT C 204, 30.6.1998, s. 25) och Europaparlamentets beslut av den 16 september 1998 (EGT C 313, 12.10.1998, s. 90). Rådets beslut av den 25 januari 1999. Europaparlamentets beslut av den 11 februari 1999.(4) EGT L 172, 12.7.1977, s. 20. Direktivet senast ändrat genom 1985 års anslutningsakt.(5) EGT L 51, 25.2.1980, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 87/356/EEG (EGT L 192, 11.7.1987, s. 48).(6) EGT L 33, 8.2.1979, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlementets och rådets direktiv 97/4/EG (EGT L 43, 14.2.1997, s. 21).(7) EGT L 291, 19.11.1969, s. 9.BILAGA VARORNAS BETECKNINGAR, DEFINITIONER OCH EGENSKAPER 1. "Kaffeextrakt", "lösligt kaffeextrakt", "lösligt kaffe" eller "snabbkaffe" (instant coffee): Den koncentrerade vara som utvinns ur rostade kaffebönor med vatten som enda extraktionsmedel och utan någon hydrolys med tillsats av syra eller bas. Förutom sådana olösliga ämnen som det är tekniskt omöjligt att avlägsna samt olösliga oljor från kaffe, får kaffeextrakt innehålla endast lösliga och aromatiska beståndsdelar av kaffe. Medlemsstaterna skall säkerställa att de metoder som används för att fastställa den fria och totala kolhydratmängden i lösligt kaffeextrakt överensstämmer med stycke 1 och 2 i bilagan till rådets direktiv 85/591/EEG av den 20 december 1985 om införande av provtagnings- och analysmetoder vid kontroll av livsmedel inom gemenskapen (1) och att de är eller snarast möjligt blir validerade eller standardiserade.Halten kaffetorrsubstans skall vara följande:a) För kaffeextrakt minst 95 viktprocent.b) För kaffeextraktpasta mellan 70 och 85 viktprocent.c) För flytande kaffeextrakt mellan 15 och 55 viktprocent.Kaffeextrakt i fast form eller i pastaform får inte innehålla andra ämnen än sådana som härrör från kaffeextraktionen. Flytande kaffeextrakt får innehålla högst 12 viktprocent olika ätliga, rostade eller orostade, sockerarter.2. "Cikoriaextrakt", "löslig cikoria" eller "snabbcikoria" (instant cikoria): Den koncentrerade vara som utvinns ur rostad cikoria med vatten som enda extraktionsmedel och utan någon hydrolys med tillsats av syra eller bas.Med "cikoria" avses roten från Cichorium intybus L., som inte används för framställning av sallats- eller bladcikoria, och som på lämpligt sätt rengjorts för att kunna torkas och rostas och som vanligtvis används för tillverkning av drycker.Halten cikoriatorrsubstans skall vara följande:a) För cikoriaextrakt minst 95 viktprocent.b) För cikoriaextraktpasta mellan 70 och 85 vitkprosent.c) För flytande cikoriaextrakt mellan 25 och 55 vitkprocent.Cikoriaextrakt i fast form eller i pastaform får innehålla högst 1 viktprocent ämnen som inte härrör från cikoria.Flytande cikoriaextrakt får innehålla högst 35 vitkprocent olika ätliga, rostade eller orostade, sockerarter.(1) EGT L 372, 31.12.1985, s. 50.


Avis juridique important

|

32003L0074

Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/74/EG av den 22 september 2003 om ändring av rådets direktiv 96/22/EG om förbud mot användning av vissa ämnen med hormonell eller tyreostatisk verkan samt av β-agonister vid animalieproduktion

Europeiska unionens officiella tidning nr L 262 , 14/10/2003 s. 0017 - 0021

Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/74/EGav den 22 september 2003om ändring av rådets direktiv 96/22/EG om förbud mot användning av vissa ämnen med hormonell eller tyreostatisk verkan samt av ß-agonister vid animalieproduktionEUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 152.4 b i detta,med beaktande av kommissionens förslag(1),med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2),efter att ha hört Regionkommittén,i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget(3), ochav följande skäl:(1) I artikel 3 a i rådets direktiv 96/22/EG(4) föreskrivs att medlemsstaterna skall förbjuda att husdjur tillförs ämnen som bland annat har östrogen, androgen eller gestagen verkan. Dessa ämnen får bara tillföras husdjur i terapeutiskt syfte eller som zooteknisk behandling i enlighet med artiklarna 4, 5 och 7 i det direktivet.(2) Enligt artikel 11.2 i direktiv 96/22/EG skall medlemsstaterna förbjuda import från tredje land av husdjur eller vattenbruksdjur som på något sätt tillförts de ämnen eller produkter som anges i artikel 3 a i det direktivet, med undantag av om ämnena eller produkterna har tillförts i enlighet med bestämmelserna och kraven i artiklarna 4, 5 och 7 i det direktivet, liksom även kött och produkter från djur som inte får importeras.(3) Mot bakgrund av resultaten av en tvist som förelagts Världshandelsorganisationen (World Trade Organisation (WTO)) av Amerikas förenta stater och Kanada (hormonfallet(5)) och de rekommendationer som gjordes i samband med detta av WTO:s tvistlösningsorgan den 13 februari 1998, inledde kommissionen omedelbart en kompletterande riskbedömning, i enlighet med kraven i avtalet om tillämpning av sanitära och fytosanitära åtgärder (OMC-GATT 1994)(6) så som det tolkats av överprövningsorganet i hormonfallet, av sex hormoner (östradiol 17-ß, testosteron, progesteron, trenbolonacetat, zeranol och melengestrolacetat) som enligt rådets direktiv 96/22/EG inte får tillföras djur i tillväxtsyfte.(4) Parallellt med detta har kommissionen inlett och finansierat ett antal särskilda vetenskapliga studier och forskningsprojekt om dessa sex hormoner för att så långt det är möjligt få fram den vetenskapliga information som saknas enligt vad som framkommit i de tolkningar och slutsatser som WTO-panelen och överprövningsorganet kom fram till i sina rapporter i hormonfallet. Dessutom har kommissionen dels begärt att få in särskilda upplysningar från Förenta staterna, Kanada och andra tredje länder som tillåter att dessa sex hormoner ges till djur i tillväxtsyfte, dels publicerat en offentlig begäran(7) som riktar sig till alla berörda parter, även till industrin, att inkomma med den aktuella vetenskapliga dokumentation som de innehar och som kan vara till nytta för den kompletterande riskbedömningen.(5) Den 30 april 1999 avgav Vetenskapliga kommittén för veterinära åtgärder till skydd för människors hälsa (Scientific Committee on Veterinary measures relating to Public Health (SCVPH)), på kommissionens begäran, ett yttrande om bedömningen av eventuella negativa effekter på folkhälsan av resthalter av hormoner i nötkött och nötköttsprodukter. De viktigaste slutsatserna var för det första, när det gäller ett för högt intag av resthalter av hormoner och deras metaboliter och med hänsyn till hormonernas egenskaper och epidemiologiska rön, att det finns en risk för konsumenthälsan, men att de avgörande indicierna var olika starka för de sex utvärderade hormonerna. För det andra visar slutsatserna att de sex hormonerna kan ha endokrina, utvecklingsmässiga, immunologiska, neurobiologiska, genotoxiska och cancerogena effekter och att bland de olika riskgrupperna barn före puberteten utgör den grupp som löper den största risken. För det tredje kan, när det gäller hormonernas inneboende egenskaper och med hänsyn till de epidemiologiska rönen, inga tröskelvärden och därför inte heller något godkänt dagligt intag fastställas för någon av de sex utvärderade hormonerna när de tillförs nötkreatur i tillväxtsyfte.(6) Särskilt när det gäller användning av östradiol 17-ß i tillväxtstimulerande syfte, gjorde SCVHP den bedömningen att de senaste forskningsrönen till stor del visar att ämnet måste anses som cancerframkallande, eftersom det både kan ge upphov till tumörer och stimulera tillväxt hos befintliga tumörer, samt att tillgängliga uppgifter inte gör det möjligt att göra en kvantitativ bedömning av risken.(7) När det gäller de övriga fem hormonerna (testosteron, progesteron, trenbolonacetat, zeranol och melengestrolacetat) anser SCVHP, trots att hänsyn har tagits till tillgängliga enskilda toxikologiska och epidemiologiska data, att det mot bakgrund av nuvarande kunskaper inte är möjligt att göra en kvantitativ bedömning av riskerna för konsumenterna.(8) Efter SCVHP:s yttrande den 30 april 1999 har nya vetenskapliga rön avseende några av de sex hormonerna ställts till kommissionens förfogande av Förenade kungarikets Veterinary Products Committee (oktober 1999), EU:s kommitté för veterinärmedicinska läkemedel (december 1999) och den gemensamma expertkommittén för FAO/WHO om livsmedelstillsatser (februari 2000). Kommittén för veterinärmedicinska läkemedel konstaterade särskilt att östradiol 17-ß endast får cancerframkallande verkan efter långvarig exponering och i avsevärt högre doser än vad som krävs för en fysiologisk (östrogen) reaktion. De senaste rönen har tillställts SCVHP som har gått igenom dem och den 3 maj 2000 dragit den slutsatsen att uppgifterna inte var övertygande och att argumenten inte motiverar en omarbetning av slutsatserna i kommitténs yttrande från den 30 april 1999. SCVHP bekräftade i sitt yttrande av den 10 april 2002 att dess tidigare yttrande, efter en översyn mot bakgrund av de nyaste vetenskapliga rönen, fortfarande gäller.(9) Särskilt östradiol 17-ß skulle kunna tillföras alla husdjur och intaget av resthalter skulle för hela befolkningen men särskilt för högriskgrupper, kunna bli betydande. Det är därför viktigt att sådant intag kan undvikas, för att skydda folkhälsan. Dessutom riskerar den rutinmässiga användningen av de ovan nämnda ämnena på djur i tillväxtsyfte att öka koncentrationen av dessa ämnen i miljön.(10) Med hänsyn till resultaten av riskbedömningen och alla andra relevanta uppgifter och för att det skall bli möjligt att uppnå den önskvärda nivån på skyddet i gemenskapen och undvika de risker som uppstår, framför allt för folkhälsan, genom såväl rutinmässig användning av dessa hormoner i tillväxtsyfte som konsumtion av resthalter i kött från djur som givits dessa hormoner i tillväxtsyfte, måste den slutsatsen dras att det är nödvändigt att behålla det permanenta förbudet enligt direktiv 96/22/EG om östradiol 17-ß och fortsätta att tillfälligt tillämpa förbudet mot de övriga fem hormonerna (testosteron, progesteron, trenbolonacetat, zeranol och melengestrolacetat). Dessutom bör, i enlighet med artikel 7 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet(8), det tillfälliga förbudet mot dessa fem hormoner fortsätta att gälla i avvaktan på att gemenskapen kan få tillgång till fullständigare vetenskapliga uppgifter, oavsett var de härrör ifrån, som skulle kunna ge gemenskapen mer kunskap om dessa ämnen.(11) Användningen, när så är nödvändigt, av vissa av de ovan nämnda ämnena i terapeutiskt syfte eller zooteknisk behandling kan dock även i fortsättningen tillåtas, eftersom det inte är sannolikt att detta skulle utgöra någon fara för folkhälsan på grund av arten och den begränsade varaktigheten av behandlingen, de begränsade mängder som tillförs samt de strikta villkor som följer av direktiv 96/22/EG för att förhindra eventuell felaktig användning.(12) Mot bakgrund av befintliga uppgifter är det dock lämpligt att begränsa exponeringen för östradiol 17-ß och endast tillåta sådana behandlingar för vilka det saknas verkningsfulla och lämpliga alternativ. Det finns i allmänhet alternativa behandlingar eller strategier som kan ersätta användningen av östradiol 17-ß för terapeutiska eller zootekniska syften. Emellertid tycks undersökningar ge vid handen att det i samtliga medlemsstater för närvarande saknas verkningsfulla och lämpliga alternativ till vissa behandlingar som nu är tillåtna. I syfte att möjliggöra nödvändiga justeringar och särskilt för godkännandet eller det ömsesidiga erkännandet av de läkemedelsprodukter är det lämpligt att över en viss tidsperiod gradvis avveckla användningen av östradiol 17-ß för inducerande av brunst. Det är också lämpligt att bibehålla möjligheten att, på strikta villkor som kan kontrolleras för att därigenom förhindra en eventuell felaktig användning och oacceptabla risker för folkhälsan, tillåta användningen av detta ämne för behandling av vissa sjukdomstillstånd (uppluckring eller mumifiering av foster hos nötkreatur och pyometra hos nötkreatur) som har allvarliga effekter på djurs hälsa och välfärd. Det är nödvändigt att se över denna möjlighet inom en viss bestämd tidsfrist.(13) Ändringarna i direktiv 96/22/EG är nödvändiga för att man skall uppnå en önskvärd nivå på hälsoskyddet med avseende på resthalter i köttet från husdjur som i tillväxtsyfte behandlats med dessa hormoner samtidigt som de allmänna livsmedelslagstiftningsprinciperna i förordning (EG) nr 178/2002 och gemenskapens internationella åtaganden beaktas. Vidare finns det med hänsyn till de tekniska och ekonomiska begränsningarna för närvarande inte något annat rimligt sätt som innebär väsentligt mindre restriktioner för handeln och lika effektivt medför att den önskvärda nivån på hälsoskyddet uppnås. Dessutom är även smärre redaktionella ändringar nödvändiga, särskilt med tanke på att ett antal direktiv har ersatts av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel(9).HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Direktiv 96/22/EG ändras på följande sätt:1) Artiklarna 2 och 3 skall ersättas med följande:"Artikel 2Medlemsstaterna skall förbjudaa) försäljning av de ämnen som anges i förteckning A i bilaga II när syftet är att de skall tillföras djur av alla arter,b) försäljning av de ämnen som anges i förteckning B i bilaga II när syftet är att de skall tillföras husdjur vars kött och produkter är avsedda att användas som livsmedel, i andra syften än de som avses i artikel 4.2 och artikel 5a.Artikel 3Medlemsstaterna skall, när det gäller de ämnen som anges i bilaga II, förbjuda och, när det gäller de ämnen som anges i bilaga III, tillfälligt förbjudaa) att ovannämnda ämnen tillförs husdjur eller vattenbruksdjur, oavsett på vilket sätt det sker,b) - innehav av djur som avses i led a i ett jordbruksföretag, utom under officiell kontroll, samt- försäljning och slakt, när syftet är livsmedel, av husdjur,vilka innehåller ämnen som anges i bilagorna II och III, eller i vilka förekomsten av sådana ämnen har konstaterats, utom i det fall det kan visas att dessa husdjur har behandlats i enlighet med artiklarna 4, 5 och 5a,c) försäljning av vattenbruksdjur som livsmedel, om djuren tillförts ämnen som avses ovan, samt bearbetade produkter av dessa djur,d) försäljning av kött från djur som avses i led b,e) bearbetning av kött som avses i led d."2) I artikel 4.1 skall orden "östradiol 17-ß" strykas.3) I artikel 5 skall första meningen i första stycket ersättas med följande:"Trots vad som sägs i artikel 3 a och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 2, får medlemsstaterna tillåta att husdjuren som ett led i en zooteknisk behandling tillförs veterinärmedicinska läkemedel med östrogen (andra än östradiol 17-ß och dess esterliknande härledda produkter), androgen eller gestagen verkan, godkända enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel(10)."4) Följande artikel skall läggas till:"Artikel 5a1. Trots vad som sägs i artikel 3 a och utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 2 och 11a får medlemsstaterna tillåta att husdjuren tillförs veterinärmedicinska läkemedel som innehåller östradiol 17-ß eller dess esterliknande derivat för- behandling av uppluckrade eller mumifierade foster hos nötkreatur, eller- behandling av pyometra hos nötkreatur,i enlighet med direktiv 2001/82/EG.2. Trots vad som sägs i artikel 3 a och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 2 får medlemsstaterna tillåta att husdjuren tillförs veterinärmedicinska läkemedel som innehåller östradiol 17-ß eller dess esterliknande derivat för brunstinducering hos nötkreatur, hästar, får eller getter fram till och med den 14 oktober 2006, i enlighet med direktiv 2001/82/EG.3. En veterinär skall själv utföra behandlingen på husdjuren som skall vara noggrant identifierade. Denna behandling skall registreras av den ansvarige veterinären. Veterinären måste notera åtminstone följande uppgifter i ett register, som kan vara det register som föreskrivs i direktiv 2001/82/EG:- Typ av tillförd produkt.- Typ av behandling.- Datum för behandling.- Det behandlade husdjurets identitet.- Datum då karenstiden löper ut.Detta register skall på begäran ställas till den behöriga myndighetens förfogande.Djurhållare skall förbjudas att i sina jordbruksföretag inneha veterinärmedicinska läkemedel som innehåller östradiol 17-ß eller dess esterliknande derivat."5) Artikel 6.1 skall ersättas med följande:"1. Hormonprodukter och ß-agonister, som det enligt artiklarna 4, 5 och 5a i det här direktivet är tillåtet att ge till husdjur, skall motsvara kraven i direktiv 2001/82/EG."6) I artikel 7.1 skall första stycket ersättas med följande:"1. I handelssyfte får medlemsstaterna tillåta försäljning av husdjur avsedda för avel, eller uttjänta avelsdjur, som under sin aktiva period varit föremål för någon av de behandlingar som avses i artiklarna 4, 5 och 5a, samt tillåta anbringande av gemenskapens kontrollmärke på kött från sådana djur, om villkoren i artiklarna 4, 5 och 5a och karenstiden som avses i försäljningstillståndet respekterats."7) Artikel 8 skall ändras på följande sätt:a) Punkt 1 skall ersättas med följande:"1. Att innehav av ämnen som avses i artiklarna 2 och 3 begränsas till personer som har tillstånd enligt nationell lagstiftning i enlighet med artikel 68 i direktiv 2001/82/EG vid import, tillverkning, lagring, distribution, försäljning eller användning."b) I punkt 2 a skall orden "enligt artikel 2" ersättas med orden "i artiklarna 2 och 3".c) I punkt 2 d skall orden "i artikel 4 och 5" ersättas med "i artiklarna 4, 5 och 5a".d) Fotnot 2 skall utgå och fotnot 3 skall betecknas 2.8) I artikel 11.2 skall led a ändras på följande sätt:a) I led i skall orden "artikel 2 a" ersättas med orden "bilaga II, förteckning A".b) Led ii skall ersättas med följande:"ii) som har tillförts de ämnen eller produkter som avses i bilaga II, förteckning B och bilaga III, utom om det har skett enligt bestämmelser och krav i artiklarna 4-5a och 7 och om den karenstid som tillåts i de internationella rekommendationerna iakttagits,".9) Följande artikel skall läggas till:"Artikel 11aKommissionen skall inom två år från och med den 14 oktober 2003 för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om tillgången på veterinärmedicinska läkemedel som kan utgöra alternativ till östradiol 17-ß eller dess esterliknande derivat för behandling av uppluckring eller mumifiering av foster hos nötkreatur och för behandling av pyometra hos nötkreatur, samt under det därpå följande året för ovannämnda institutioner lägga fram de förslag som kan behövas för att inom vederbörlig tid ersätta dessa ämnen.Kommissionen skall även, när det gäller ämnena i bilaga III, inhämta ytterligare information, varvid aktuella vetenskapliga uppgifter från alla källor skall beaktas, och regelbundet se över bestämmelserna i syfte att kunna lägga fram alla erforderliga förslag för Europaparlamentet och rådet vid lämplig tidpunkt".10) Följande artikel skall läggas till:"Artikel 14aTrots vad som sägs i artiklarna 3 och 5a och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 2 skall husdjur för vilka det kan intygas att de har tillförts östradiol 17-ß eller dess esterliknande derivat i terapeutiskt eller zootekniskt syfte före den 14 oktober 2004 underställas samma bestämmelser som har fastställts för de ämnen som är tillåtna enligt artikel 4.1 vad avser terapeutisk användning och artikel 5 vad avser zooteknisk användning."11) Alla hänvisningar till direktiven 81/851/EEG eller 81/852/EEG skall anses som hänvisningar till direktiv 2001/82/EG.12) Bilagan till direktiv 96/22/EG skall betecknas "bilaga I", och bilagorna II och III, som utgör bilaga till detta direktiv, skall läggas till.Artikel 21. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 14 oktober 2004. De skall genast underrätta kommissionen om detta.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.2. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om texten till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 3Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.Artikel 4Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 22 september 2003.På Europaparlamentets vägnarP. CoxOrdförandePå rådets vägnarR. ButtiglioneOrdförande(1) EGT C 337 E, 28.11.2000, s. 163, och EGT C 180 E, 26.6.2001, s. 190.(2) EGT C 14, 16.1.2001, s. 47.(3) Europaparlamentets yttrande av den 1 februari 2001 (EGT C 267, 21.9.2001, s. 53), rådets gemensamma ståndpunkt av den 20 februari 2003 (EUT C 90 E, 15.4.2003, s. 1) och Europaparlamentets beslut av den 2 juli 2003 (ännu ej offentliggjort i EUT). Rådets beslut av den 22 juli 2003.(4) EGT L 125, 23.5.1996, s. 3.(5) WT/DS26/R/USA och WT/DS48/R/CAN (panelrapporter), och AB-1997-4 (rapport från överprövningsorganet).(6) EGT L 336, 23.12.1994, s. 40.(7) EGT C 56, 26.2.1999, s. 17.(8) EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.(9) EGT L 311, 28.11.2001, s. 1.(10) EGT L 311, 28.11.2001, s. 1.BILAGA"BILAGA IIFörteckning över förbjudna ämnen:Förteckning A:- Tyreostatika- Stilbener, stilbenderivat, deras salter och estrarFörteckning B:- Östradiol 17-ß och dess esterliknande derivat- ß-agonisterBILAGA IIIFörteckning över tillfälligt förbjudna ämnen:Ämnen med östrogen (andra än östradiol 17-ß och dess esterliknande derivat), androgen eller gestagen verkan."


Avis juridique important

|

32002L0049

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG av den 25 juni 2002 om bedömning och hantering av omgivningsbuller - Kommissionens förklaring i förlikningskommittén om direktivet om bedömning och hantering av omgivningsbuller

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 189 , 18/07/2002 s. 0012 - 0026

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EGav den 25 juni 2002om bedömning och hantering av omgivningsbullerEUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1 i detta,med beaktande av kommissionens förslag(1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2),med beaktande av Regionkommitténs yttrande(3),i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget(4), på grundval av det gemensamma utkast som godkändes av förlikningskommittén den 8 april 2002, ochav följande skäl:(1) Det ingår i gemenskapspolitiken att uppnå en hög hälso- och miljöskyddsnivå, och ett av målen är skydd mot buller. I grönboken om framtida bullerpolitik behandlar kommissionen omgivningsbuller som ett av de viktigaste miljöproblemen i Europa.(2) I sin resolution av den 10 juni 1997(5) om kommissionens grönbok, uttryckte Europaparlamentet sitt stöd för grönboken, förordade att särskilda åtgärder och initiativ skulle fastställas i ett direktiv om minskning av omgivningsbuller samt noterade bristen på tillförlitliga och jämförbara uppgifter om situationen för de olika bullerkällorna.(3) Ett gemensamt bullermått och en gemensam metod för att beräkna och mäta buller runt flygplatser fastställs i kommissionens meddelande av den 1 december 1999 om luftfarten och miljön. Detta meddelande har beaktats i bestämmelserna i detta direktiv.(4) Vissa kategorier av buller från produkter omfattas redan av gemenskapslagstiftning, t.ex. rådets direktiv 70/157/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om tillåten ljudnivå och avgassystemet för motorfordon(6), rådets direktiv 77/311/EEG av den 29 mars 1977 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om bullernivån på förarplatsen i hjulburna jordbruks- eller skogstraktorer(7), rådets direktiv 80/51/EEG av den 20 december 1979 om begränsning av buller från underljudsluftfartyg(8) med kompletterande direktiv, rådets direktiv 92/61/EEG av den 30 juni 1992 om typgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon(9) samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/14/EG av den 8 maj 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om buller i miljön från utrustning som är avsedd att användas utomhus(10).(5) Detta direktiv bör bland annat ge en grund för utveckling och komplettering av nuvarande gemenskapsåtgärder när det gäller buller som härrör från större källor, i synnerhet väg- och järnvägsfordon och infrastruktur, flygplan, utrustning som används utomhus och industriell utrustning samt mobila maskiner, och för att utveckla ytterligare åtgärder på kort, medellång och lång sikt.(6) Vissa kategorier av buller, t.ex. buller inuti transportmedel och buller från hushållsaktiviteter, bör inte omfattas av detta direktiv.(7) I överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget kan fördragets mål avseende en hög nivå i fråga om miljö- och hälsoskydd bättre uppnås genom att medlemsstaternas insats kompletteras med en gemenskapsinsats för att uppnå en gemensam uppfattning om bullerproblemet. Uppgifter om omgivningsbullernivåer bör därför samlas in, sammanställas och rapporteras i enlighet med jämförbara kriterier. Detta förutsätter användning av harmoniserade mått och bedömningsmetoder samt kriterier för bullerkartläggning. Sådana kriterier och metoder kan bäst fastställas av gemenskapen.(8) Det är också nödvändigt att fastställa gemensamma metoder för bedömning av omgivningsbuller och definitioner för gränsvärden med hjälp av harmoniserade mått för bestämning av bullernivåer. Det ankommer på medlemsstaterna att bestämma gränsvärdenas storlek, bland annat med hänsyn till behovet av att tillämpa principen om förebyggande för att tysta områden i tätbebyggelse skall kunna bevaras.(9) De gemensamma bullermått som har valts är Lden för bedömning av störning och Lnight för bedömning av sömnstörning. Medlemsstaterna bör också tillåtas att använda kompletterande mått för att övervaka eller kontrollera särskilda bullersituationer.(10) Strategisk bullerkartläggning bör föreskrivas för vissa områden av särskilt intresse, eftersom en sådan kan fånga upp de uppgifter som behövs för att ge en bild av hur bullernivåerna uppfattas i det området.(11) Handlingsplanerna bör behandla prioriteringar i sådana områden av särskilt intresse, och de bör utarbetas av de behöriga myndigheterna i samråd med allmänheten.(12) För att informationen skall få så stor spridning som möjligt bland allmänheten, bör de lämpligaste informationskanalerna väljas.(13) Insamling av uppgifter och konsolidering av relevanta gemenskapsomfattande rapporter är en nödvändig förutsättning för den framtida gemenskapspolitiken och för ytterligare information till allmänheten.(14) Kommissionen bör regelbundet utvärdera genomförandet av detta direktiv.(15) De tekniska föreskrifterna för bedömningsmetoderna bör vid behov kompletteras och anpassas till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen och till utvecklingen i fråga om europeiska standarder.(16) De åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter(11).HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Mål1. Syftet med detta direktiv är att fastställa ett gemensamt tillvägagångssätt för att på grundval av prioriteringar förhindra, förebygga eller minska skadliga effekter, inbegripet störningar, på grund av exponering för omgivningsbuller. För detta ändamål skall följande åtgärder successivt genomföras:a) Exponering för omgivningsbuller skall fastställas genom kartläggning av buller genom bedömningsmetoder som är gemensamma för medlemsstaterna.b) Information om omgivningsbuller och dess effekter skall göras tillgänglig för allmänheten.c) Medlemsstaterna skall besluta om handlingsplaner på grundval av resultaten från kartläggningen av buller för att förhindra och minska omgivningsbuller där det behövs, särskilt där exponeringsnivåerna kan medföra skadliga effekter på människors hälsa, och för att förhindra en höjning av bullernivån där den är tillfredsställande.2. Detta direktiv har också till syfte att ge en grund för utveckling av gemenskapsåtgärder för att minska buller från större källor, i synnerhet väg- och järnvägsfordon och infrastruktur, luftfartyg, utrustning som används utomhus och industriell utrustning samt mobila maskiner. Kommissionen skall i detta syfte senast den 18 juli 2006 för Europaparlamentet och rådet lägga fram lämpliga lagförslag. I dessa förslag bör resultaten av den rapport som avses i artikel 10.1 beaktas.Artikel 2Tillämpningsområde1. Detta direktiv skall tillämpas på omgivningsbuller som människor utsätts för särskilt i bebyggda områden, i offentliga parker eller andra tysta områden i tätbebyggelse, i tysta områden på landsbygden, nära skolor, sjukhus och andra bullerkänsliga byggnader och områden.2. Detta direktiv skall inte tillämpas på buller som orsakas av den exponerade personen själv eller buller från hushållsaktiviteter, buller från grannar, buller på arbetsplatser eller buller inuti transportmedel eller från militär verksamhet i militärområden.Artikel 3DefinitionerI detta direktiv avses meda) omgivningsbuller: oönskat eller skadligt utomhusljud som orsakas av människors verksamhet, däribland buller från transportmedel, vägtrafik, järnvägstrafik, flygtrafik och från områden med industriell verksamhet enligt definitionen i bilaga I till rådets direktiv 96/61/EG av den 24 september 1996 om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar(12),b) skadliga effekter: negativa effekter på människors hälsa,c) störning: graden av bullerstörning hos befolkningen fastställd på grundval av fältstudier,d) bullermått: fysikalisk storhet för att beskriva sådant omgivningsbuller som har ett samband med en skadlig effekt,e) bedömning: varje metod för att beräkna, förutse, uppskatta eller mäta ett värde på ett bullermått eller de därmed sammanhängande skadliga effekterna,f) Lden (dag-kväll-natt-bullermått): bullermått för allmän störning enligt närmare definition i bilaga I,g) Lday (dagbullermått): bullermått för störning under dagtid enligt närmare definition i bilaga I,h) Levening (kvällsbullermått): bullermått för störning under kvällstid enligt närmare definition i bilaga I,i) Lnight (nattbullermått): bullermått för sömnstörning enligt närmare definition i bilaga I,j) dos-effekt-samband: sambandet mellan ett värde på ett bullermått och en skadlig effekt,k) tätbebyggelse: en av medlemsstaten avgränsad del av territoriet med mer än 100000 invånare och en sådan befolkningskoncentration att medlemsstaten betraktar delen som ett område med stadskaraktär,l) tyst område i tätbebyggelse: ett av den behöriga myndigheten avgränsat område, till exempel där Lden-värdet eller något annat lämpligt bullermått för samtliga bullerkällor inte överstiger ett visst värde som fastställts av medlemsstaten,m) tyst område på landsbygden: ett av den behöriga myndigheten avgränsat område som inte är utsatt för buller från trafik, industri eller fritidsaktiviteter,n) större väg: en av medlemsstaten angiven regional, nationell eller internationell väg med en trafiktäthet på mer än tre miljoner fordon per år,o) större järnvägslinje: en av medlemsstaten angiven järnvägslinje med en trafiktäthet på mer än 30000 tåg per år,p) större flygplats: en av medlemsstaten angiven civil flygplats med en trafiktäthet på mer än 50000 starter eller landningar per år, med undantag av starter och landningar som utförs enbart för övningsändamål med lätta flygplan,q) bullerkartläggning: presentation av uppgifter om en befintlig eller förväntad bullersituation uttryckt i ett bullermått, som visar överskridanden av gällande relevanta gränsvärden, antalet berörda personer i ett visst område eller om antalet bostäder som utsätts för vissa värden på ett bullermått i ett visst område,r) strategisk bullerkarta: karta avsedd för en övergripande bedömning av bullersituationen i ett visst område till följd av olika bullerkällor eller för generella prognoser för detta område,s) gränsvärde: ett av medlemsstaten fastställt värde på Lden eller Lnight, och där så är lämpligt Lday och Levening, som om det överskrids föranleder de behöriga myndigheterna att överväga eller vidta åtgärder för bullerdämpning; gränsvärdena kan vara olika beroende på bullerkälla (vägtrafik-, järnvägstrafik- och flygtrafikbuller, industribuller osv.), omgivning, bullerkänslighet hos befolkningen liksom beroende på rådande omständigheter och nya omständigheter (om situationen ändras med avseende på bullerkällan eller användningen av omgivningen),t) handlingsplan: plan som syftar till att hantera bullerfrågor och effekten av buller, vid behov även minskning av buller,u) akustisk planering: planerade åtgärder mot framtida buller, såsom fysisk planering, systemteknik för trafik, trafikplanering, bullerdämpning genom ljudisolerande åtgärder och bullerbekämpning vid källan,v) allmänheten: en eller flera fysiska eller juridiska personer samt, i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis, föreningar, organisationer eller grupper bestående av sådana personer.Artikel 4Genomförande och ansvarsområden1. Medlemsstaterna skall utse behöriga myndigheter och organ på lämplig nivå som skall ansvara för genomförandet av detta direktiv, bland annat myndigheter med ansvar föra) utarbetande och i förekommande fall godkännande av bullerkartor och handlingsplaner för tätbebyggelse, större vägar, större järnvägslinjer och större flygplatser,b) insamling av bullerkartor och handlingsplaner.2. Medlemsstaterna skall göra den information som avses i punkt 1 tillgänglig för kommissionen och för allmänheten senast den 18 juli 2005.Artikel 5Bullermått och användningen av dessa1. Medlemsstaterna skall använda bullermåtten Lden och Lnight enligt bilaga I för utarbetande och översyn av strategiska bullerkartor i enlighet med artikel 7.Till dess att det blir obligatoriskt att använda gemensamma bedömningsmetoder för att fastställa Lden och Lnight får medlemsstaterna för detta ändamål använda befintliga nationella bullermått och därmed sammanhängande uppgifter, som bör konverteras till ovannämnda mått. Uppgifterna får inte vara äldre än tre år.2. Medlemsstaterna får använda kompletterande bullermått för särskilda fall, t.ex. sådana som anges i punkt 3 i bilaga I.3. För akustisk planering och bullerzonsindelning får medlemsstaterna använda andra bullermått än Lden och Lnight.4. Medlemsstaterna skall senast den 18 juli 2005 informera kommissionen om på deras territorium gällande eller planerade relevanta gränsvärden uttryckta i Lden och Lnight, och där så är lämpligt Lday och Levening, för vägtrafikbuller, järnvägstrafikbuller och flygplansbuller runt flygplatser samt buller på industriområden, tillsammans med förklaringar om genomförandet av gränsvärdena.Artikel 6Bedömningsmetoder1. Värdet på Lden och Lnight skall bestämmas med hjälp av de bedömningsmetoder som anges i bilaga II.2. Gemensamma bedömningsmetoder för att fastställa Lden och Lnight skall fastställas av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 13.2 genom en översyn av bilaga II. Till dess att dessa metoder antas, får medlemsstaterna använda bedömningsmetoder anpassade till bilaga II och grundade på de metoder som fastställts i deras egen lagstiftning. I sådana fall måste de visa att dessa metoder ger likvärdiga resultat jämfört med de resultat som erhållits med de metoder som anges i punkt 2.2 i bilaga II.3. Skadliga effekter får bedömas med hjälp av de dos-effekt-samband som avses i bilaga III.Artikel 7Strategisk bullerkartläggning1. Medlemsstaterna skall säkerställa att de behöriga myndigheterna senast den 30 juni 2007 har utarbetat och i förekommande fall godkänt strategiska bullerkartor som visar situationen under det föregående kalenderåret för all tätbebyggelse med mer än 250000 invånare och alla större vägar med en trafiktäthet på mer än sex miljoner fordon per år, större järnvägslinjer med en trafiktäthet på mer än 60000 tåg per år och större flygplatser på deras territorium.Medlemsstaterna skall senast den 30 juni 2005 och därefter vart femte år underrätta kommissionen om de större vägarna med en trafiktäthet på mer än sex miljoner fordon per år, de större järnvägslinjerna med en trafiktäthet på mer än 60000 tåg per år, de större flygplatserna och all tätbebyggelse med mer än 250000 invånare på deras territorium.2. Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att de behöriga myndigheterna senast den 30 juni 2012 och därefter vart femte år har utarbetat och i förekommande fall godkänt strategiska bullerkartor som visar situationen under det föregående kalenderåret för all tätbebyggelse och alla större vägar och större järnvägslinjer på deras territorium.Medlemsstaterna skall senast den 31 december 2008 underrätta kommissionen om all tätbebyggelse och alla större vägar och större järnvägslinjer på deras territorium.3. De strategiska bullerkartorna skall motsvara minimikraven i bilaga IV.4. Medlemsstater som gränsar till varandra skall samarbeta när det gäller strategisk bullerkartläggning nära gränserna.5. De strategiska bullerkartorna skall ses över och vid behov ändras åtminstone vart femte år efter den tidpunkt då de upprättades.Artikel 8Handlingsplaner1. Medlemsstaterna skall säkerställa att de behöriga myndigheterna senast den 18 juli 2008 har utarbetat handlingsplaner som syftar till att inom sina territorier hantera bullerfrågor och effekter av buller, vid behov även minskning av buller föra) platser nära större vägar med mer än sex miljoner fordon per år, större järnvägslinjer med mer än 60000 tåg per år och större flygplatser,b) tätbebyggelse med mer än 250000 invånare; planerna skall också syfta till att skydda tysta områden i tätbebyggelse mot ökat buller.De behöriga myndigheterna får välja vilka åtgärder planerna skall innehålla, men de skall särskilt inriktas på prioriterade frågor som kan fastställas på grund av att något relevant gränsvärde överskridits eller enligt andra kriterier som medlemsstaterna valt och särskilt gälla de viktigaste områdena som fastställts genom den strategiska bullerkartläggningen.2. Medlemsstaterna skall säkerställa att de behöriga myndigheterna senast den 18 juli 2013 har utarbetat handlingsplaner, särskilt för prioriterade frågor som kan fastställas på grund av att något relevant gränsvärde överskridits eller enligt andra kriterier som medlemsstaterna valt för tätbebyggelse och alla större vägar samt större järnvägslinjer på deras territorium.3. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om de andra relevanta kriterier som avses i punkterna 1 och 2.4. Handlingsplanerna skall uppfylla minimikraven i bilaga V.5. Handlingsplanerna skall ses över och vid behov ändras när det sker en större förändring av förhållandena som påverkar den befintliga bullersituationen och åtminstone vart femte år efter den tidpunkt då de godkändes.6. Medlemsstater som gränsar till varandra skall samarbeta när det gäller handlingsplaner för gränsområden.7. Medlemsstaterna skall säkerställa att allmänheten rådfrågas om förslag till handlingsplaner och ges faktiska möjligheter på ett tidigt stadium att delta i utarbetandet och översynen av handlingsplanerna, att resultaten av allmänhetens deltagande beaktas och att den informeras om de beslut som fattas. Tidsramarna skall vara rimliga så att det finns tillräckligt mycket tid för varje stadium av allmänhetens deltagande.Om skyldigheten att genomföra ett förfarande med allmänhetens deltagande följer både av detta direktiv och av någon annan gemenskapslagstiftning, får medlemsstaterna föreskriva gemensamma förfaranden för att undvika dubbelarbete.Artikel 9Information till allmänheten1. Medlemsstaterna skall säkerställa att de strategiska bullerkartor som de har utarbetat och i förekommande fall godkänt och de handlingsplaner som de har upprättat görs tillgängliga och sprids till allmänheten i överensstämmelse med relevant gemenskapslagstiftning, särskilt rådets direktiv 90/313/EEG av den 7 juni 1990 om rätt att ta del av miljöinformation(13), och i enlighet med bilagorna IV och V i detta direktiv, bland annat genom tillgänglig informationsteknik.2. Denna information skall vara tydlig, begriplig och tillgänglig. Det skall ges en sammanfattning av de viktigaste punkterna.Artikel 10Medlemstaternas och kommissionens insamling och offentliggörande av uppgifter1. Senast den 18 januari 2004 skall kommissionen till Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport som innehåller en översyn av de befintliga gemenskapsåtgärderna när det gäller källor till omgivningsbuller.2. Medlemsstaterna skall se till att den information från strategiska bullerkartor och de sammanfattningar av handlingsplanerna som avses i bilaga VI sänds till kommissionen inom sex månader efter de tidpunkter som anges i artikel 7 respektive artikel 8.3. Kommissionen skall upprätta en databas med uppgifter om strategiska bullerkartor för att underlätta sammanställningen av den rapport som avses i artikel 11 och andra tekniska skrifter och informationsskrifter.4. Vart femte år skall kommissionen offentliggöra en sammanfattning av uppgifterna från strategiska bullerkartor och handlingsplaner. Den första rapporten skall läggas fram senast den 18 juli 2009.Artikel 11Översyn och rapportering1. Kommissionen skall senast den 18 juli 2009 överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om direktivets genomförande.2. Rapporten skall särskilt innehålla en bedömning av behovet av ytterligare gemenskapsåtgärder för omgivningsbuller och i förekommande fall förslag till genomförandestrategier när det gällera) mål på lång och medellång sikt för att minska antalet personer som påverkas skadligt av omgivningsbuller, med särskild hänsyn till olika klimat och kulturer,b) kompletterande åtgärder för att minska omgivningsbuller från särskilda källor, särskilt utrustning som används utomhus, transportmedel och transportinfrastruktur och vissa typer av industriverksamhet, som bygger på de åtgärder som redan genomförts eller som är under diskussion inför antagande,c) skydd av tysta områden på landsbygden.3. Rapporterna skall innehålla en översyn av kvaliteten på den akustiska omgivningen i gemenskapen på grundval av de uppgifter som avses i artikel 10 och med hänsyn till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen och annan relevant information. Minskningen av de skadliga effekterna och kostnadsnyttoförhållandet skall vara de viktigaste kriterierna för valet av strategier och åtgärder.4. När kommissionen har fått den första uppsättningen av strategiska bullerkartor skall den överväga- om det är möjligt att göra sådana mätningar på 1,5 meters höjd som avses i punkt 1 i bilaga I när det gäller områden för envåningshus,- den lägre gränsen för det uppskattade antalet människor som utsätts för olika intervall av Lden och Lnight i bilaga VI.5. Rapporten skall ses över vart femte år eller oftare vid behov. Den skall innehålla en bedömning av genomförandet av detta direktiv.6. Rapporten skall vid behov åtföljas av förslag till ändring av detta direktiv.Artikel 12AnpassningKommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 13.2 anpassa punkt 3 i bilaga I samt bilaga II och bilaga III till detta direktiv till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen.Artikel 13Kommitté1. Kommissionen skall biträdas av den kommitté som inrättats genom artikel 18 i direktiv 2000/14/EG.2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.Artikel 14Överföring1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 18 juli 2004. De skall underrätta kommissionen om detta.När medlemsstaterna antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 15IkraftträdandeDetta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Artikel 16AdressaterDetta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Luxemburg den 25 juni 2002.På Europaparlamentets vägnarP. CoxOrdförandePå rådets vägnarJ. Matas I PalouOrdförande(1) EGT C 337 E, 28.11.2000, s. 251.(2) EGT C 116, 20.4.2001, s. 48.(3) EGT C 148, 18.5.2001, s. 7.(4) Europaparlamentets yttrande av den 14 december 2000 (EGT C 232, 17.8.2001, s. 305), rådets gemensamma ståndpunkt av den 7 juni 2001 (EGT C 297, 23.10.2001, s. 49) och Europaparlamentets beslut av den 3 oktober 2001 (EGT C 87 E, 11.4.2002, s. 118). Europaparlamentets beslut av den 15 maj 2002 och rådets beslut av den 21 maj 2002.(5) EGT C 200, 30.6.1997, s. 28.(6) EGT L 42, 23.2.1970, s. 16. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 1999/101/EG (EGT L 334, 28.12.1999, s. 41).(7) EGT L 105, 28.4.1977, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 97/54/EG (EGT L 277, 10.10.1997, s. 24).(8) EGT L 18, 24.1.1980, s. 26. Direktivet senast ändrat genom direktiv 83/206/EEG (EGT L 117, 4.5.1983, s. 15).(9) EGT L 225, 10.8.1992, s. 72. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2000/7/EG (EGT L 106, 3.5.2000, s. 1).(10) EGT L 162, 3.7.2000, s. 1.(11) EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.(12) EGT L 257, 10.10.1996, s. 26.(13) EGT L 158, 23.6.1990, s. 56.BILAGA IBULLERMÅTTsom avses i artikel 51. Definition av dag-kväll-natt-nivå LdenDag-kväll-natt-nivån Lden i decibel (dB) definieras av följande formel:>PIC FILE= "L_2002189SV.001802.TIF">där- Lday är den A-vägda ekvivalenta kontinuerliga ljudtrycksnivån enligt definition i ISO 1996-2: 1987, fastställd över ett års samtliga dagsperioder,- Levening är den A-vägda ekvivalenta kontinuerliga ljudtrycksnivån enligt definition i ISO 1996-2: 1987, fastställd över ett års samtliga kvällsperioder,- Lnight är den A-vägda ekvivalenta kontinuerliga ljudtrycksnivån enligt definition i ISO 1996-2: 1987, fastställd över ett års samtliga nattperioder,där- dagen har 12 timmar, kvällen 4 timmar och natten 8 timmar; medlemsstaterna kan förkorta kvällsperioden 1 eller 2 timmar och förlänga dag- och/eller nattperioden i motsvarande grad under förutsättning att detta val är samma för samtliga källor och att de informerar kommissionen om den systematiska differensen i förhållande till standardalternativet,- tidpunkten för dagens början (och därmed också för kvällens och nattens början) skall väljas av varje enskild medlemsstat (detta val skall i så fall gälla för allt buller, oberoende av källa), varvid standardtidsintervallen är kl. 07.00-19.00, 19.00-23.00 och 23.00-07.00 lokal tid,- ett år är det berörda året i fråga om bulleremission och ett genomsnittligt år i fråga om meteorologiska förhållanden,och där- det infallande ljudet beaktas, dvs. buller som reflekteras från fasaden på den bostad som berörs skall inte räknas med (som allmän regel innebär detta en korrigering med 3 dB vid mätning).Höjden för bedömningspunkten för Lden beror på tillämpningen enligt följande:- Vid beräkning för strategisk bullerkartläggning av bullerexponering i och kring byggnader skall bedömningspunkterna väljas på en höjd av 4,0 ± 0,2 m (3,8-4,2 m) över marken och vid den mest exponerade fasaden; för detta syfte är den yttervägg som vetter mot och befinner sig närmast den specifika bullerkällan den mest exponerade fasaden (för andra syften kan andra val göras).- Vid mätning för strategisk bullerkartläggning i samband med bullerexponering i och nära byggnader får andra höjder väljas, men de får aldrig vara mindre än 1,5 m över marken och resultaten bör korrigeras i överensstämmelse med en motsvarande höjd på 4 m.- För andra ändamål, till exempel akustisk planering eller bullerzonsindelning, kan andra höjder väljas, men bedömningspunkterna skall aldrig vara lägre än 1,5 m över marken, till exempel för följande:- Landsbygdsområden med envåningshus.- Utformning av lokala åtgärder för att minska bullereffekterna i vissa bostäder.- Detaljerad bullerkartläggning av ett begränsat område, med angivelse av enskilda bostäders bullerexponering.2. Definition av bullermått för nattNattbullermåttet Lnight är den A-vägda ekvivalenta kontinuerliga ljudtrycksnivån enligt definition i ISO 1996-2: 1987, fastställd över ett års samtliga nattperioder,där- natten är 8 timmar lång enligt definitionen i punkt 1,- ett år, enligt definitionen i punkt 1, är det berörda året i fråga om bulleremission och ett genomsnittligt år i fråga om meteorologiska förhållanden,- det infallande ljudet beaktas, i enlighet med vad som fastställs i punkt 1,- bedömningspunkten är samma som för Lden.3. Ytterligare bullermåttI en del fall kan det utöver Lden och Lnight och i förekommande fall Lday och Levening vara fördelaktigt att använda särskilda bullermått och tillhörande gränsvärden. Nedan ges några exempel:- Om den berörda bullerkällan endast är aktiv under en liten del av tiden (t.ex. mindre än 20 % av tiden för de sammanlagda dags-, kvälls- eller nattperioderna under ett år).- Om det under en eller flera perioder i genomsnitt uppträder mycket få bullerincidenter (t.ex. färre än en bullerincident per timme, varvid en bullerincident kan definieras som buller som varar kortare tid än fem minuter; bullret från ett passerande tåg eller flygplan är exempel på detta).- Om bullret har en stor andel låga frekvenser.- Lamax eller ljudexponeringsnivå för skydd under nattperioden vid bullertoppar.- För extra skydd under veckoslut eller en bestämd del av året.- För extra skydd under dagperioden.- För extra skydd under kvällsperioden.- När buller från flera olika källor kombineras.- För tysta områden på landsbygden.- Om bullret uppvisar starkt framträdande tonelement.- Om bullret har en impulsartad karaktär.BILAGA IIBEDÖMNINGSMETODER FÖR BULLERMÅTTsom avses i artikel 61. InledningVärdena på Lden och Lnight kan bestämmas antingen genom beräkning eller mätning (vid bedömningspunkten). För prognoser är endast beräkning möjlig.I punkterna 2 och 3 redogörs för preliminära beräknings- och mätmetoder.2. Tillfälliga beräkningsmetoder för Lden och Lnight2.1 Anpassning av befintliga nationella beräkningsmetoderDe medlemsstater som redan har nationella metoder för att fastställa långtidsmått kan använda dessa metoder, förutsatt att de är anpassade till den definition av mått som anges i bilaga I. För de flesta nationella metoderna innebär detta att kvällstid måste införas som en separat period och att årsgenomsnitt måste införas. Vissa befintliga metoder måste dessutom anpassas så att reflektion från fasader inte tas med, samt vid införande av nattperiod och/eller fastställande av en annan bedömningspunkt.Fastställande av årsgenomsnittet kräver extra uppmärksamhet. Variationer i bulleremissioner och bulleröverföring kan bidra till fluktuationer under året.2.2 Rekommenderade tillfälliga beräkningsmetoderMedlemsstater som inte har egna, nationella beräkningsmetoder eller som vill byta till en annan beräkningsmetod rekommenderas följande metoder:För INDUSTRIBULLER: ISO 9613-2: "Akustik - Dämpning av ljud under utbredning utomhus - Del 2: Allmän beräkningsmetod".Lämpliga bullerdata (in-data) för denna metod kan erhållas genom mätning med hjälp av någon av följande metoder:- ISO 8297: 1994 "Akustik - Bestämning av ljudeffektnivå från industrianläggningar för bedömning av omgivningsbuller - Teknisk metod".- EN ISO 3744: 1995 "Akustik - Bestämning av ljudeffektnivåer för bullerkällor med användning av ljudtryck - Teknisk metod för frifältsförhållanden över en reflekterande yta".- EN ISO 3746: 1995 "Akustik - Bestämning av ljudeffektnivåer för bullerkällor med användning av ljudtryck - Överslagsmetod på omslutande yta över en reflekterande yta".För FLYGPLANSBULLER: ECAC. CEAC dok. 29 "Report on Standard Method of Computing Noise Contours around Civil Airports", 1997. Bland de olika tillvägagångssätten för att modellera flygvägar skall den segmenteringsteknik som avses i avsnitt 7.5 i ECAC.CEAC dok. 29 tillämpas.För VÄGTRAFIKBULLER: Den franska nationella beräkningsmetoden "NMPB-routes-96 (SETRA-CERTU-LCPC-CSTB)", som det hänvisas till i "Arrêté du 5 mai 1995 relatif au bruit des infrastructures routières, Journal Officiel du 10 mai 1995, article 6" samt i den franska standarden "XPS 31-133". Vad gäller bullerdata (in-data) hänvisas det i dessa dokument till "Guide du bruit des transports terrestres, fascicule prévision des niveaux sonores, CETUR 1980".För JÄRNVÄGSBULLER: Den nationella nederländska beräkningsmetoden, som offentliggjorts i "Reken- en Meetvoorschrift Railverkeerslawaai '96, Ministerie Volkshuisvesting, Ruimtelijke Ordening en Milieubeheer, 20 november 1996".Metoderna skall anpassas till definitionerna av Lden och Lnight. Senast den 1 juli 2003 skall kommissionen offentliggöra riktlinjer, i enlighet med artikel 13.2, om de reviderade metoderna samt fastställa utsläppsdata för flygplans-, vägtrafik- och järnvägsbuller, utifrån tillgängliga uppgifter.3. Tillfälliga mätmetoder för Lden och LnightOm en medlemsstat önskar använda sin egen officiella mätmetod, skall metoden anpassas i överensstämmelse med definitionerna av måtten i bilaga I och principerna för genomsnittliga långtidsmätningar enligt ISO 1996-2: 1987 och ISO 1996-1: 1982.I de medlemsstater där det inte förekommer några mätmetoder, eller där man föredrar att tillämpa en annan metod, kan metoder fastställas på grundval av definitionen av måttet och de principer som anges i ISO 1996-2: 1987 och ISO 1996-1: 1982.Mätuppgifter som erhållits framför en fasad eller en annan reflekterande del skall korrigeras så att den andel som reflekteras från fasaden eller delen utesluts (som allmän regel innebär detta en korrigering med 3 dB vid mätning).BILAGA IIIBEDÖMNINGSMETODER FÖR HÄLSOEFFEKTERsom avses i artikel 6.3Dos-effekt-samband bör användas för att bedöma inverkan av buller på befolkningen. De dos-effekt-samband som införs genom framtida revideringar av denna bilaga i överensstämmelse med artikel 13.2 kommer bland annat att gälla följande:- Sambandet mellan störning och Lden beträffande väg-, järnvägs- och flygtrafikbuller samt industribuller.- Sambandet mellan sömnstörning och Lnight beträffande väg-, järnvägs- och flygtrafikbuller samt industribuller.Vid behov kan specifika dos-effekt-samband läggas fram för följande:- Bostäder med särskild bullerisolering enligt definitionen i bilaga VI.- Bostäder med tyst fasad enligt definitionen i bilaga VI.- Olika klimat/olika kulturer.- Sårbara befolkningsgrupper.- Tonalt industribuller.- Industribuller av impulskaraktär och andra speciella fall.BILAGA IVMINIMIKRAV FÖR STRATEGISK BULLERKARTLÄGGNINGsom avses i artikel 71. En strategisk bullerkarta är en presentation av uppgifter om någon av följande aspekter:- En nuvarande, tidigare eller förutsedd bullersituation, i form av ett bullermått.- Överskridandet av ett gränsvärde.- Det beräknade antalet bostäder, skolor och sjukhus i ett visst område som utsätts för vissa fastställda bullervärden.- Det beräknade antalet personer som befinner sig i ett område som utsätts för buller.2. Strategiska bullerkartor kan presenteras för allmänheten på följande sätt:- Som grafiska tabeller.- Som sifferuppgifter i tabeller.- Som sifferuppgifter i elektronisk form.3. Strategiska bullerkartor för tätbebyggelse skall särskilt betona buller från följande:- Vägtrafik.- Järnvägstrafik.- Flygplatser.- Områden med industriell verksamhet inklusive hamnar.4. Strategisk bullerkartläggning har följande syften:- De skall utgöra grunden för de uppgifter som skall lämnas till kommissionen i enlighet med artikel 10.2 och bilaga VI.- De skall utgöra en informationskälla för allmänheten i enlighet med artikel 9.- De skall utgöra grunden för handlingsplaner i enlighet med artikel 8.För vart och ett av dessa tillämpningsområden krävs olika typer av strategiska bullerkartor.5. Minimikraven för de strategiska bullerkartor som avser uppgifter som skall lämnas till kommissionen anges i punkterna 1.5, 1.6, 2.5, 2.6 och 2.7 i bilaga VI.6. För information till allmänheten i enlighet med artikel 9 samt för utarbetandet av handlingsplaner i enlighet med artikel 8 krävs kompletterande uppgifter som är mer detaljerade, såsom:- Grafiska framställningar.- Kartor som visar överskridandet av gränsvärden.- Differenskartor som visar dagens situation i jämförelse med olika möjliga framtida situationer.- Kartor som visar bullervärdena på en annan höjd än 4 m i förekommande fall.Medlemsstaterna kan införa bestämmelser om sådana bullerkartors typ och format.7. Strategiska bullerkartor för lokalt eller nationellt bruk måste utarbetas för bedömningshöjden 4 m och de intervall på 5 dB för Lden och Lnight som fastställs i bilaga VI.8. För tätbebyggelse måste separata strategiska bullerkartor utarbetas för buller från väg-, järnvägs- och flygtrafik samt från industrikällor. Kartor för andra källor kan läggas till.9. Kommissionen kan komma att utarbeta riktlinjer med ytterligare vägledning i fråga om bullerkartor, bullerkartläggning och programvara för bullerkartläggning i överensstämmelse med artikel 13.2.BILAGA VMINIMIKRAV FÖR HANDLINGSPLANERsom avses i artikel 81. Handlingsplanerna skall minst omfatta följande:- En beskrivning av tätbebyggelsen, de större vägarna, större järnvägslinjerna eller större flygplatserna med beaktande av andra bullerkällor.- Ansvarig myndighet.- Det rättsliga sammanhanget.- Befintliga gränsvärden i enlighet med artikel 5.- En sammanfattning av resultaten av bullerkartläggningen.- En uppskattning av det antal personer som beräknas var utsatta för buller och identifiering av problem och situationer som behöver förbättras.- En förteckning över de samråd med allmänheten som anordnas i överensstämmelse med artikel 8.7.- Bullerminskande åtgärder som redan vidtagits eller planeras.- Åtgärder som de behöriga myndigheterna har för avsikt att vidta under de kommande fem åren, inbegripet åtgärder för att bevara tysta områden.- Långsiktig strategi.- Uppgifter om finansieringen (om sådana finns): budgetar, kostnadseffektivitetsanalys och kostnadsnyttoanalys.- Planerade åtgärder för utvärdering av handlingsplanens genomförande och resultat.2. Åtgärder som de behöriga myndigheterna ämnar vidta inom ramen för sina befogenheter kan till exempel omfatta följande:- Trafikplanering.- Fysisk planering.- Tekniska åtgärder vid bullerkällor.- Val av tystare källor.- Minskning av bulleröverföringen.- Lagstiftningsåtgärder eller ekonomiska åtgärder eller incitament.3. Handlingsplanerna bör innehålla uppskattningar i fråga om minskat antal personer som påverkas (besvärade, med sömnstörningar eller annat).4. Kommissionen kan komma att utarbeta riktlinjer med ytterligare vägledning i fråga om handlingsplanerna i överensstämmelse med artikel 13.2.BILAGA VIUPPGIFTER SOM SKALL SÄNDAS TILL KOMMISSIONENoch som avses i artikel 10Följande uppgifter skall lämnas till kommissionen:1. För tätbebyggelse1.1 En kortfattad beskrivning av tätbebyggelsen: belägenhet, storlek, antal invånare.1.2 Ansvarig myndighet.1.3 Genomförda och pågående program för bullerbekämpning.1.4 Beräknings- eller mätmetoder som tillämpats.1.5 Beräknat antal människor (i hundratal) som bor i de bostäder som utsätts för vart och ett av följande intervall av Lden-värden i dB på en höjd av 4 m över marken vid den mest exponerade fasaden: 55-59, 60-64, 65-69, 70-74,  > 75, separat för buller från väg-, järnvägs- och flygtrafik samt från industrikällor. Siffrorna skall avrundas till närmaste hundratal människor (t.ex.: 5200 = mellan 5150 och 5249; 100 = mellan 50 och 149; 0 = färre än 50).När det är lämpligt och uppgifter finns bör det dessutom anges hur många personer i dessa olika kategorier som bor i bostäder med följande egenskaper:- Särskild isolering mot bullret i fråga, vilket innebär särskild isolering av en byggnad mot en eller flera typer av omgivningsbuller, i kombination med ventilations- eller luftkonditioneringsanläggningar som garanterar ett gott skydd mot omgivningsbuller.- En tyst fasad, vilket innebär en fasad på en bostad där Lden -värdet på fyra meters höjd ovanför marken och två meter framför fasaden för en specifik bullerkälla är mer än 20 dB lägre än vid den fasad som har det högsta Lden-värdet.Det måste även anges hur större vägar, större järnvägslinjer och större flygplatser, enligt definitionen i artikel 3 i detta direktiv, bidrar till bullersituationen.1.6 Det beräknade sammanlagda antalet människor (i hundratal) som bor i de bostäder som utsätts för vart och ett av följande intervall av Lnight-värden i dB på en höjd av 4 m över marken vid den mest exponerade fasaden: 50-54, 55-59, 60-64, 65-69,  > 70, separat för buller från väg-, järnvägs- och flygtrafik samt från industrikällor. Dessa uppgifter kan också bedömas för intervallet 45-49 före det datum som anges i artikel 11.1När det är lämpligt och uppgifter finns bör det dessutom anges hur många personer i dessa olika kategorier som bor i bostäder med följande egenskaper:- Särskild isolering mot bullret i fråga enligt definitionen i punkt 1.5.- En tyst fasad enligt definitionen i punkt 1.5.Det skall även anges hur större vägar, större järnvägslinjer och större flygplatser bidrar till bullersituationen.1.7 Vid grafisk framställning skall de strategiska kartorna åtminstone visa gränslinjerna för 60, 65, 70 och 75 dB.1.8 En sammanfattning av handlingsplanen, med en redogörelse för alla de relevanta aspekter som avses i bilaga V. Denna sammanfattning skall inte vara längre än tio sidor.2. För större vägar, större järnvägslinjer och större flygplatser2.1 En allmän beskrivning av vägarna, järnvägslinjerna eller flygplatserna: belägenhet, storlek och trafikflödesdata.2.2 En redogörelse för omgivningen: tätbebyggelse, samhällen, landsbygd eller liknande, uppgifter om markanvändningen, andra viktigare bullerkällor.2.3 Genomförda och pågående program för bullerbekämpning.2.4 Beräknings- eller mätmetoder som tillämpats.2.5 Det beräknade sammanlagda antalet människor (i hundratal) utanför tätbebyggelse som bor i bostäder som utsätts för vart och ett av följande intervall av Lden-värden i dB på en höjd av 4 m över marken och vid den mest exponerade fasaden: 55-59, 60-64, 65-69, 70-74,  > 75.När det är lämpligt och uppgifter finns bör det dessutom anges hur många personer i dessa olika kategorier som bor i bostäder med- särskild isolering mot bullret i fråga enligt definitionen i punkt 1.5,- en tyst fasad enligt definitionen i punkt 1.5.2.6 Det beräknade sammanlagda antalet människor (i hundratal) utanför tätbebyggelse som bor i bostäder som utsätts för vart och ett av följande intervall av Lnight-värden i dB på en höjd av 4 m över marken vid den mest exponerade fasaden: 50-54, 55-59, 60-64, 65-69,  > 70. Dessa uppgifter kan också bedömas för intervallet 45-49 före det datum som anges i artikel 11.1När det är lämpligt och uppgifter finns bör det dessutom anges hur många personer i dessa olika kategorier som bor i bostäder med- Särskild isolering mot bullret i fråga enligt definitionen i punkt 1.5.- En tyst fasad enligt definitionen i punkt 1.5.2.7 Den sammanlagda areal (i km2) som utsätts för Lden-värden över 55, 65 respektive 75 dB. Dessutom skall det beräknade sammanlagda antalet bostäder (i hundratal) och människor (i hundratal) som befinner sig respektive bor i vart och ett av dessa områden anges. Dessa siffror skall inbegripa tätbebyggelse.Gränslinjerna för de områden som utsätts för bullernivåer på 55 respektive 65 dB skall även visas på en eller flera kartor, där det dessutom skall anges var samhällen, städer och tätbebyggelser är belägna inom dessa gränslinjer.2.8 En sammanfattning av handlingsplanen där alla relevanta aspekter enligt bilaga V skall ingå. Denna sammanfattning skall inte vara längre än tio sidor.3. RiktlinjerKommissionen kan utarbeta riktlinjer som ger kompletterande vägledning om hur dessa uppgifter skall presenteras i överensstämmelse med artikel 13.2.Kommissionens förklaringi förlikningskommittén om direktivet om bedömning och hantering av omgivningsbullerKommissionens beaktar den text som medlemmarna i förlikningskommittén för Europaparlamentet och rådet kommit överens om för artikel 1.2 i direktivet om omgivningsbuller.Kommissionen anser att lagförslag i syfte att minska buller från alla större källor bör grundas på entydiga fakta som stöder förslagen. Detta överensstämmer med vad som sägs i sjätte miljöhandlingsprogrammet (KOM(2001) 31), som antagits av Europaparlamentet och rådet, om att beslut bör fattas mot bakgrund av "ett fullgott kunskapsläge".De rapporter från medlemsstaterna som enligt direktivet skall sammanställas utgående från harmoniserade bullerindikatorer kommer att vara en viktig faktor i detta sammanhang. Genom att dessa uppgifter blir tillgängliga över hela gemenskapen kommer man att kunna bedöma de tänkbara åtgärdernas inverkan och fördelar på ett korrekt sätt innan förslag till gemenskapslagstiftning läggs fram.Därför kommer kommissionen, i enlighet med Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, att lägga fram nya lagförslag, och förbehåller den sig rätten att besluta om huruvida och när det är lämpligt att lägga fram sådana förslag.Detta är förenligt med kommissionens initiativrätt enligt fördraget, medan bestämmelserna i artikel 1.2 om inlämnandet av nya förslag inom en viss tidsfrist förefaller innebära en inskränkning av denna initiativrätt.