Avis juridique important

|

31974L0408

Rådets direktiv 74/408/EEG av den 22 juli 1974 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om inredningsdetaljer i motorfordon (hållfastheten hos sätena och fästanordningarna för dessa)

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 221 , 12/08/1974 s. 0001 - 0009 Finsk specialutgåva Område 13 Volym 4 s. 0042  "Grekisk specialutgåva" Område 13 Volym 3 s. 0003  Svensk specialutgåva Område 13 Volym 4 s. 0042  Spansk specialutgåva: Område 13 Volym 4 s. 0015  Portugisisk specialutgåva: Område 13 Volym 4 s. 0015

RÅDETS DIREKTIV av den 22 juli 1974 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om inredningsdetaljer i motorfordon (hållfastheten hos sätena och fästanordningarna för dessa) (74/408/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande(1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, ochmed beaktande av följande:De tekniska krav som motorfordon måste uppfylla enligt nationell lagstiftning gäller bl.a. inredningsdetaljer med avseende på hållfastheten hos sätena och fästanordningarna för dessa.Dessa skiljer sig åt i de olika medlemsstaterna. Det är därför nödvändigt att alla medlemsstater antar samma krav, antingen som tillägg till eller i stället för sina nuvarande regler, så att det förfarande för EEG-typgodkännande som anges i rådets direktiv 70/156/EEG(2) av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon kan tillämpas för alla fordonstyper.Gemensamma krav på inredningsdetaljer i passagerarutrymmet, manöverorganens utformning, innertaket, ryggstöden och sätenas baksida har fastställts i rådets direktiv 74/60/EEG(3) av den 17 december 1973. Kraven på inredningsdetaljer med avseende på styrinrättningens beteende i händelse av en kollision har fastställts i rådets direktiv 74/297/EEG(4) av den 4 juni 1974. Andra krav på inredningsdetaljer, särskilt de som berör nackstöden, bilbältenas fästanordningar och utformningen av manöverorganen, kommer att antas vid en senare tidpunkt.Det är lämpligt att huvudsakligen utnyttja vissa tekniska krav som antagits av FNs ekonomiska kommission för Europa i dess förordning nr 17(5) (Enhetliga bestämmelser om godkännande av fordon med avseende på hållfastheten hos sätena och fästanordningarna för dessa) som är bilagd avtalet av den 20 mars 1958 om antagande av enhetliga villkor för godkännande och ömsesidigt erkännande av godkännande av utrustning och delar till motorfordon.Tillnärmningen av nationell lagstiftning om motorfordon innebär att medlemsstaterna ömsesidigt erkänner den kontroll som utförs av var och en av dem på grundval av gemensamma bestämmelser. För att ett sådant system skall fungera tillfredsställande måste det tillämpas av alla medlemsstater från samma tidpunkt.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 11. I detta direktiv avses med fordon varje motorfordon som konstruerats för att användas på väg, med eller utan karosseri, som har minst fyra hjul och som är konstruerat för en högsta hastighet som överstiger 25 km/tim, med undantag av spårbundna fordon, jord- eller skogsbrukstraktorer och maskiner för lant- eller skogsbruk och andra motorredskap.2. Detta direktiv gäller inte för säten med inbyggda fästanordningar för bilbälten, och inte heller för fällbara säten eller säten som är vända åt sidan eller bakåt.Artikel 2Ingen medlemsstat får vägra att bevilja EEG-typgodkännande eller ett nationellt typgodkännande för en fordonstyp av skäl som hänför sig till hållfastheten hos sätena eller fästanordningarna för dessa om de uppfyller kraven enligt bilagorna 1 och 2 för fordon i kategori M1 och kraven enligt bilaga 3 för fordon i kategorierna M2, M3, N1, N2 och N3. Fordonskategorierna definieras i bilaga 1 till direktiv 70/156/EEG.Artikel 3Ingen medlemsstat får vägra att registrera ett fordon eller förbjuda att det saluförs, tas i bruk eller används, av skäl som hänför sig till hållfastheten hos sätena eller fästanordningarna för dessa om de uppfyller kraven enligt bilagorna 1 och 2 för fordon i kategori M1 och kraven i bilaga 3 för fordon i kategorierna M2, M3, N1, N2 och N3.Artikel 4Den medlemsstat som har beviljat ett typgodkännande måste vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att den får kännedom om varje ändring av de delar eller egenskaper som nämns i bilaga 1, 2.2. Medlemsstatens behöriga myndigheter skall besluta om nya kontroller skall utföras på den ändrade typen och om en ny rapport skall utarbetas. Om sådana kontroller visar att kraven i detta direktiv inte uppfylls, skall ändringen inte godkännas.Artikel 5Ändringar som är nödvändiga för att anpassa kraven i bilagorna 1-4 till den tekniska utvecklingen skall antas enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 13 i direktiv 70/156/EEG.Artikel 61. Före den 1 mars 1975 skall medlemsstaterna anta och offentliggöra de bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta direktiv och de skall genast underrätta kommissionen om detta.Medlemsstaterna skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 oktober 1975.2. Efter anmälan av detta direktiv skall medlemsstaterna även underrätta kommissionen om alla förslag till lagar och andra författningar som de avser att anta inom det område som omfattas av detta direktiv. Underrättelsen skall lämnas i så god tid att kommissionen hinner lämna synpunkter på förslaget.Artikel 7Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 22 juli 1974.På rådets vägnarJ. SAUVAGNARGUESOrdförande(1) EGT nr C 108, 10.12.1973, s. 75.,(2) EGT nr L 42, 23.2.1970, s. 1.(3) EGT nr L 38, 11.2.1974, s. 2.(4) EGT nr L 165, 20.6.1974, s. 16.(5) EEG-dokument från Genève.Discarding a TABLE>Plats för tabell>BILAGA 1(1) ALLMÄNT, DEFINITIONER, ANSÖKAN OM EEG-TYPGODKÄNNANDE, EEG-TYPGODKÄNNANDE, ALLMÄN BESKRIVNING, PROVNINGAR, KONTROLL, ÖVERENSSTÄMMELSE MED GODKÄND TYP1. ALLMÄNT1.1 De krav som fastställs i denna bilaga gäller enbart för fordon i kategori M1.2. DEFINITIONERI detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här anges:(2.1)2.2 Fordonstyp med avseende på hållfastheten hos sätena och fästanordningarna för dessa: motorfordon som inte är olika i fråga om sådana väsentliga faktorer som2.2.1 sätenas uppbyggnad, form, mått och material,2.2.2 utformningen och måtten för ryggstödens inställnings- och spärranordningar,2.2.3 utformningen och måtten för sätenas fästanordningar och karosseridelar som berörs av dessa.2.3 Fästanordning: den anordning varmed hela sätet är fastsatt i fordonets karosseri, inklusive därav berörda karosseridelar.2.4 Inställningsanordning: den anordning varmed sätet eller dess delar kan ställas in så att sätet passar för den sittandes kroppsform, denna anordning kan särskilt medge2.4.1 inställning i längdled,2.4.2 höjdinställning,2.4.3 lutningsinställning.2.5 Förskjutningsanordning: en anordning som medger att sätet eller en av dess delar kan förskjutas i vinkel eller i längdled, utan något fast mellanläge, för att underlätta passagerarnas på- och avstigning.2.6 Spärranordning: en anordning som säkerställer att sätet och dess delar förblir i inställt läge.2.7 Fällbart säte: ett säte vars ryggstöd kan fällas framåt mot sittdynan varefter denna kan fällas framåt.3. ANSÖKAN OM EEG-TYPGODKÄNNANDE3.1 Ansökan om EEG-typgodkännande för en fordonstyp med avseende på hållfastheten hos sätena och fästanordningarna för dessa skall inlämnas av fordonstillverkaren eller dennes representant.3.2 Ansökan skall åtföljas av följande dokument i tre exemplar och med följande uppgifter:3.2.1 En detaljerad beskrivning av fordonstypen med avseende på konstruktionen av sätena, deras fästanordningar och inställnings- och spärranordningar.3.2.2 Tillräckligt detaljerade ritningar i lämplig skala av sätena, deras fästanordningar i fordonet och inställnings- och spärranordningar.3.3 Följande måste tillhandahållas provningsorganet som har ansvaret för typgodkännandeprovningarna:3.3.1 Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som skall godkännas.3.3.2 En extra uppsättning av de säten som fordonet är försett med, inklusive fästanordningar för dessa.4. EEG-TYPGODKÄNNANDE(4.1)(4.2)4.3. Ett intyg enligt mallen i bilaga 4 skall bifogas till EEG-typgodkännandeintyget.(4.4)(4.4.1)(4.4.2)(4.5)(4.6)5. ALLMÄN BESKRIVNING5.1 Alla inställningsanordningar och eventuella förskjutningsanordningar skall innehålla en spärranordning som fungerar automatiskt.5.2 Manöverorganet för att frigöra en anordning enligt punkt 2.5 skall sitta på sätets utsida intill dörren. Det skall vara lätt åtkomligt, även för den som sitter i sätet omedelbart bakom det aktuella sätet.6. PROVNINGAR6.1 Provning av hållfastheten hos ryggstödet och dess spärranordningar6.1.1 Vid denna provning skall ryggstödet, om det är inställbart, vara låst i ett läge som motsvarar en bakåtlutning så nära 25° som möjligt från lodplanet för referenslinjen genom den provdocka som beskrivs i punkt 3 i bilaga 2, såvida inte annat angetts av tillverkaren.6.1.2 En kraft som orsakar ett moment på 53 mdaN i förhållande till H-punkten skall ansättas i längdled och bakåt mot ryggstödets övre del med hjälp av en del som motsvarar ryggen på den provdocka som beskrivs i punkt 3 i bilaga 2.6.2 Provning av hållfastheten hos sätets fäst- och spärranordningar6.2.1 Anordningarna skall, i alla sittlägen, motstå de krafter som anges i punkt 6.2.2. Denna bestämmelse skall emellertid betraktas som uppfylld om den provning som utförs i de lägen som anges i punkt 6.2.5 och, där så är lämpligt, i punkt 6.2.6 ger tillfredsställande resultat.6.2.2 En horisontell längsgående kraft genom tyngdpunkten på det kompletta sätet och lika med 20 gånger vikten för det kompletta sätet skall ansättas mot sätets ram. Två provningar skall utföras på varje säte, varvid kraften skall ansättas en gång framåt och en gång bakåt. Om sätet består av separata delar som var för sig är fastsatta i ramen, skall provningarna utföras på varje särskild del på det sätt som beskrivs ovan. Om sätet består av delar som dels är fastsatta i fordonets karosseri och dels är inbördes förbundna till någon del, skall provningarna utföras samtidigt genom att de krafter som motsvarar varje särskild del ansättas mot tyngdpunkten för varje del.6.2.3 För provningen enligt punkt 6.2.1 får förbindelsen mellan ryggstödet och sittdynan förstärkas, under förutsättning att förstärkningsdetaljerna sätts fast i ryggstödets ram i höjd med den punkt där kraften ansätts och i den främsta punkten på sittdynans ram.6.2.4 De villkor som föreskrivs i punkt 6.2.2 får betraktas som uppfyllda om två krafter, var och en motsvarande hälften av den föreskrivna kraften, ansätts i höjd med tyngdpunkten mot de sidokraftupptagande delarna i sätets ram.6.2.5 Sätet skall provas6.2.5.1 i det mest framskjutna läget, varvid sittdynan skall stå i det högsta främre läget när kraften ansätts i framåtriktningen, och6.2.5.2 i det mest bakåtskjutna läget, varvid sittdynan skall stå i det lägsta bakre läget när kraften ansätts i bakåtriktningen.6.2.6 I de fall där spärranordningarnas utförande uppenbarligen är sådant att ett annat sätesläge än de som definieras i punkterna 6.2.5.1 och 6.2.5.2 ger en mindre fördelaktig fördelning av krafterna på spärranordningarna och sätets fästanordningar än med de inställningar som definieras i de nämnda punkterna, skall provningarna upprepas i detta sätesläge.6.3 Provningar av spärranordningarnas motståndskraft mot tröghetseffekter6.3.1 När sätet utsätts för en horisontell längsgående acceleration framåt eller bakåt på 20 g får inte spärranordningarna utlösas.6.3.2 En beräkning av tröghetseffekterna på alla delar i spärranordningarna får accepteras i stället för den dynamiska provning som föreskrivs i punkt 6.3.1. Friktionskrafterna skall bortses från vid en sådan beräkning.6.4 Likvärdiga provningsmetoder skall tillåtas om resultaten enligt punkterna 6.1, 6.2 och 6.3 kan erhållas antingen helt med hjälp av en annan provningsmetod eller genom beräkning med resultat från denna provningsmetod. Om någon annan metod än den som beskrivs i punkterna 6.1, 6.2 och 6.3 används, måste dess likvärdighet kunna bevisas.7. KONTROLL7.1 Inget fel skall kunna iakttas i sätets ram eller sätets fästanordningar, inställnings- och förskjutningsanordningar eller spärranordningarna för dessa under de provningar som föreskrivs i punkterna 6.1 och 6.2. Inställnings- och förskjutningsanordningarna och spärranordningarna för dessa måste emellertid inte vara funktionsdugliga efter dessa provningar. Förskjutningsanordningen som omnämns i punkt 2.5 måste dock gå att öppna efter provningen.(8.)9. ÖVERENSSTÄMMELSE MED GODKÄND TYP(9.1)9.2 För att kontrollera överensstämmelsen med den godkända typen skall ett antal slumpmässiga kontroller utföras på de serietillverkade fordonen.9.3 I allmänhet skall kontrollerna begränsas till mätning av dimensioner. Vid behov skall dock fordonen eller sätena underkastas provningar enligt föreskrifterna i punkt 6.(10.)(11.)(1) Texten i denna bilaga 1 är i huvudsak densamma som i reglemente nr 17 från FNs ekonomiska kommission för Europa, särskilt gäller att avsnittens uppdelning i punkter är densamma. När en punkt i reglemente nr 17 inte har någon motsvarighet i denna bilaga, anges dess nummer inom parentes för fullständighetens skull.BILAGA 2FÖRFARANDE FÖR BESTÄMNING AV H-PUNKTEN OCH RYGGSTÖDETS FAKTISKA VINKEL OCH FÖR KONTROLL AV DERAS FÖRHÅLLANDE TILL R-PUNKTEN OCH RYGGSTÖDETS KONSTRUKTIONSBESTÄMDA VINKEL0. ALLMÄNTKraven i denna bilaga gäller enbart för fordon i kategori M1.1. DEFINITIONER1.1 H-punkten: se punkt 1.1 i direktiv 74/60/EEG.1.2 R-punkten: se punkt 1.2 i direktiv 74/60/EEG.1.3 Med ryggstödets vinkel avses ryggstödets lutning i förhållande till lodplanet.1.4 Med ryggstödets faktiska vinkel avses den vinkel som bildas av lodplanet genom H-punkten och referenslinjen genom den människokropp som representeras av provdockan som beskrivs i punkt 3.1.5 Med ryggstödets konstruktionsbestämda vinkel avses den vinkel som anges av tillverkaren och som1.5.1 bestämmer ryggstödets vinkel vid det lägsta och bakersta normala sittläget vid körning för varje säte som tillverkaren försett fordonet med,1.5.2 bildas i R-punkten av lodplanet och kroppens referenslinje,1.5.3 teoretiskt motsvarar ryggstödets faktiska vinkel.2. BESTÄMNING AV H-PUNKTERNASe punkt 2 i bilaga 4 till direktiv 74/60/EEG.3. BESKRIVNING AV PROVDOCKANSe punkt 3 i bilaga 4 till direktiv 74/60/EEG.4. DOCKANS PLACERINGSe punkt 4 i bilaga 4 till direktiv 74/60/EEG.5. RESULTAT5.1 När dockan har placerats som beskrivs under punkt 4 skall H-punkten för det ifrågavarande sätet vara H-punkten för dockan.5.2 Var och en av H-punktens koordinater och ryggstödets faktiska vinkel skall mätas så noggrant som möjligt. Detsamma gäller koordinaterna för bestämda punkter i passagerarutrymmet. Projektionen av dessa punkter på ett vertikalt längdplan skall sedan ritas upp på ett diagram, som också skall ange ryggstödets uppmätta faktiska vinkel.6. KONTROLL AV R- OCH H-PUNKTERNAS RELATIVA LÄGEN OCH FÖRHÅLLANDET MELLAN RYGGSTÖDETS KONSTRUKTIONSBESTÄMDA OCH FAKTISKA VINKLAR6.1 Resultaten av mätningarna enligt punkt 5.2 för H-punkten och ryggstödets faktiska vinkel skall jämföras med R-punktens koordinater och det värde som fordonstillverkaren angett för ryggstödets konstruktionsbestående vinkel.6.2 Förhållandet mellan de två punkterna skall anses tillfredsställande för det ifrågavarande sittläget förutsatt att H-punktens koordinater befinner sig inom en längsgående rektangel vars horisontella och vertikala sidor är 30 respektive 20 mm, och vars diagonaler skär varandra i R-punkten. Ryggstödets vinkel skall anses som tillfredsställande om ryggstödets faktiska vinkel ligger inom 3° från ryggstödets konstruktionsbestämda vinkel. Om dessa villkor uppfylls, skall R-punkten och ryggstödets konstruktionsbestämda vinkel användas för provningen och vid behov skall provdockan ställas in så att H-punkten sammanfaller med R-punkten och så att ryggstödets faktiska vinkel sammanfaller med dess konstruktionsbestämda vinkel.6.3 Om H-punkten eller ryggstödets faktiska vinkel inte uppfyller kraven i punkt 6.2, skall två andra bestämningar av H-punkten utföras (tre totalt).Om två av de tre fastställda punkterna ligger inom rektangeln, skall resultatet av provningen anses som tillfredsställande.6.4 Om minst två av de tre fastställda punkterna befinner sig utanför rektangeln, skall provningsresultatet anses som inte tillfredsställande.6.5 I det fall som anges i punkt 6.3 eller då kontrollen inte kan genomföras på grund av att fordonstillverkaren inte angett R-punktens läge, får medelvärdet för de tre bestämningarna av H-punkten användas och anses som tillämpligt i samtliga fall där R-punkten nämns i detta direktiv.6.6 Vid kontroll av förhållandet mellan R- och H-punkterna i ett fordon ur den löpande produktionen, skall den rektangel som nämns i punkt 6.2 ovan ersättas med en kvadrat med en 50 mm sida.BILAGA 3ALLMÄN BESKRIVNING1. ALLMÄNT1.1 De krav som anges i denna bilaga gäller för fordon i kategorierna M2, M3, N1, N2 och N3.2. ALLMÄN BESKRIVNING2.1 Säten och bänkar måste vara säkert fastsatta i fordonet.2.2 Skjutbara säten och bänkar skall spärras automatiskt i alla inställningslägen.2.3 Inställningsbara ryggstöd skall kunna spärras i alla inställningslägen.2.4 Alla säten som kan fällas framåt eller har nedfällbara ryggstöd skall spärras automatiskt i normalläget.BILAGA 4MALL >Hänvisning till >>Hänvisning till >


title: Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/40/EG av den 7 september 2005 om ändring av rådets direktiv 77/541/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bilbälten och fasthållningsanordningar i motorfordon   (Text av betydelse för EES)

text:
               30.9.2005

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 255/146

      EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2005/40/EG
   av den 7 september 2005
   om ändring av rådets direktiv 77/541/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bilbälten och fasthållningsanordningar i motorfordon
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,
   med beaktande av kommissionens förslag,
   med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
   i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och
   av följande skäl:

               (1)

               Forskning har visat att användningen av bilbälten och fasthållningsanordningar kan bidra till att kraftigt minska antalet dödsolyckor och skadornas omfattning vid olyckor, även då fordon slår runt. Att sådan utrustning monteras i alla fordonskategorier kommer att utgöra ett viktigt steg i riktning mot att öka vägtrafiksäkerheten och därigenom rädda liv.

               (2)

               Samhällsnyttan kommer att öka kraftigt om alla fordon utrustas med bilbälten.

               (3)

               I sin resolution av den 18 februari 1986 om gemensamma åtgärder för att minska vägtrafikolyckorna som ett led i gemenskapens program för vägtrafiksäkerhet (3), framhåller Europaparlamentet att det måste bli obligatoriskt för alla passagerare, även barn, att använda bilbälten, utom i fordon som används i kollektivtrafik. Det måste därför göras åtskillnad mellan bussar i kollektivtrafik och andra fordon när det gäller kravet på montering av bilbälten och/eller fasthållningsanordningar.

               (4)

               I enlighet med rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (4) har gemenskapens system för typgodkännande endast genomförts för alla nya fordon i kategori M1 från och med den 1 januari 1998. Således är det endast dessa fordon som måste vara utrustade med bilbälten och/eller fasthållningsanordningar enligt bestämmelserna i direktiv 77/541/EEG (5).

               (5)

               Till dess att gemenskapens system för typgodkännande har utvidgats till att omfatta alla fordonskategorier, bör det av hänsyn till vägtrafiksäkerheten krävas att det i fordon i andra kategorier än M1 monteras bilbälten och/eller fasthållningsanordningar.

               (6)

               Direktiv 77/541/EEG innehåller redan alla de tekniska och administrativa bestämmelser som möjliggör typgodkännande av fordon i andra kategorier än M1. Medlemsstaterna behöver därför inte införa ytterligare bestämmelser.

               (7)

               Sedan kommissionens direktiv 96/36/EG av den 17 juni 1996 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 77/541/EEG om bilbälten och fasthållningsanordningar i motorfordon (6) trädde i kraft har flera medlemsstater redan gjort bestämmelserna i det direktivet tvingande för vissa andra kategorier av fordon än M1. Tillverkare och leverantörer har därför utvecklat lämplig teknik.

               (8)

               Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/85/EG av den 20 november 2001 om särskilda bestämmelser för fordon som används för personbefordran med mer än åtta säten utöver förarsätet (7) innehåller bestämmelser om att göra det möjligt för personer med nedsatt rörlighet, såsom funktionshindrade, att lättare få tillträde till fordon som används för personbefordran med mer än åtta säten. Medlemsstaterna måste kunna tillåtas montera bilbälten och/eller fasthållningsanordningar som inte uppfyller de tekniska specifikationerna i direktiv 77/541/EEG, men som särskilt utformats för att hålla fast dessa personer i sådana fordon.

               (9)

               Direktiv 77/541/EEG bör ändras i enlighet med detta.

               (10)

               Eftersom målet för detta direktiv, att förbättra vägtrafiksäkerheten genom att göra det obligatoriskt att montera bilbälten i vissa fordonskategorier, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Ändring av direktiv 77/541/EEG
   Direktiv 77/541/EEG ändras enligt följande:

               1)

               Följande artikel skall införas:
               ”Artikel 2a
               1.   Medlemsstaterna får enligt nationell lagstiftning tillåta montering av andra bilbälten och fasthållningsanordningar än dem som omfattas av detta direktiv, om de är avsedda för funktionshindrade.
               2.   Medlemsstaterna får även undanta fasthållningsanordningar som konstruerats för att uppfylla bestämmelserna i bilaga VII till Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/85/EG av den 20 november 2001 om särskilda bestämmelser för fordon som används för personbefordran med mer än åtta säten utöver förarsätet (8) från bestämmelserna i det här direktivet.
               3.   Kraven i punkt 3.2.1 i bilaga I till detta direktiv gäller inte bilbälten och fasthållningsanordningar som omfattas av punkterna 1 och 2.

               2)

               I artikel 9 skall följande stycke läggas till:
               ”Fordon i kategorierna M2 och M3 skall indelas i klasser enligt definitionen i avsnitt 2 i bilaga I till direktiv 2001/85/EG.”

               3)

               Bilaga I skall ändras enligt följande:

                           a)

                           Fotnoten till punkt 3.1 skall utgå.

                           b)

                           Punkt 3.1.1 skall ersättas med följande:

                                       3.1.1

                                       ”Med undantag för säten som är avsedda att användas endast då fordonet är stillastående skall säten i fordon tillhörande kategorierna M1, M2 (i klass III eller B), M3 (i klass III eller B) och N utrustas med bilbälten och/eller fasthållningsanordningar som uppfyller kraven i detta direktiv.
                                       Fordon i klass I, II eller A tillhörande kategorierna M2 eller M3 kan utrustas med bilbälten och/eller fasthållningsanordningar, förutsatt att de uppfyller kraven i detta direktiv.”

         Artikel 2
   Åtgärder för funktionshindrade personer
   I syfte att föreskriva en säkerhetsnivå som är likvärdig med säkerhetsnivån i detta direktiv skall kommissionen senast den 20 april 2008, på grundval av befintliga internationella standarder och krav i nationell lagstiftning, undersöka särskilda förfaranden för att harmonisera kraven när det gäller bilbälten som är avsedda för personer med funktionshinder. Vid behov skall kommissionen lägga fram utkast till åtgärder. Ändringar av detta direktiv skall antas i enlighet med artikel 13 i direktiv 70/156/EEG.
   Artikel 3
   Genomförande
   1.   Från och med den 20 april 2006 får medlemsstaterna inte, med avseende på montering av bilbälten och/eller fasthållningsanordningar som uppfyller kraven i direktiv 77/541/EEG, ändrat genom detta direktiv,

               a)

               vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för en fordonstyp,

               b)

               förbjuda registrering, försäljning eller ibruktagande av nya fordon.

         2.   Från och med den 20 oktober 2006 skall medlemsstaterna, med avseende på montering av bilbälten och/eller fasthållningsanordningar som inte uppfyller kraven i direktiv 77/541/EEG, ändrat genom detta direktiv, för nya typer av fordon,

               a)

               inte längre bevilja EG-typgodkännande,

               b)

               vägra att bevilja nationellt typgodkännande.

         3.   Från och med den 20 oktober 2007 skall medlemsstaterna, med avseende på montering av bilbälten och/eller fasthållningsanordningar som inte uppfyller kraven i direktiv 77/541/EEG, ändrat genom detta direktiv,

               a)

               betrakta de intyg om överensstämmelse som åtföljer nya fordon som ogiltiga vid tillämpningen av artikel 7.1 i direktiv 70/156/EEG,

               b)

               vägra registrering, försäljning eller ibruktagande av nya fordon, såvida inte bestämmelserna i artikel 8.2 i direktiv 70/156/EEG åberopas.

         Artikel 4
   Införlivande
   1.   Medlemsstaterna skall anta och offentliggöra de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv före den 20 april 2006. De skall genast underrätta kommissionen om detta.
   2.   De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 21 april 2006.
   3.   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.
   4.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
   Artikel 5
   Ikraftträdande
   Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Artikel 6
   Adressater
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Strasbourg den 7 september 2005.

            På Europaparlamentets vägnar

         J. BORRELL FONTELLES

            Ordförande

            På rådets vägnar

         C. CLARKE

            Ordförande

      (1)  EUT C 80, 30.3.2004, s. 10.

      (2)  Europaparlamentets yttrande av den 17 december 2003 (EUT C 91 E, 15.4.2004, s. 491), rådets gemensamma ståndpunkt av den 24 januari 2005 (EGT C 111 E, 11.5.2005, s. 28), Europaparlamentets ståndpunkt av den 26 maj 2005 (ännu ej offentliggjord i EUT).

      (3)  EGT C 68, 24.3.1986, s. 35.

      (4)  EGT L 42, 23.2.1970, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/78/EG (EUT L 153, 30.4.2004, s. 103).

      (5)  EGT L 220, 29.8.1977, s. 95. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

      (6)  EGT L 178, 17.7.1996, s. 15.

      (7)  EGT L 42, 13.2.2002, s. 1.

      (8)  EGT L 42, 13.2.2002, s. 1.”


Avis juridique important

|

31999L0040

Kommissionens direktiv 1999/40/EG av den 6 maj 1999 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 79/622/EEG om skyddsbågar på jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (statisk provning) (Text av betydelse för )

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 124 , 18/05/1999 s. 0011 - 0013

KOMMISSIONENS DIREKTIV 1999/40/EGav den 6 maj 1999om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 79/622/EEG om skyddsbågar på jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (statisk provning)(Text av betydelse för EES)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 74/150/EEG av den 4 mars 1974 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul(1), senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 97/54/EG(2), särskilt artikel 11 i detta,med beaktande av rådets direktiv 79/622/EEG av den 25 juni 1979 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skyddsbågar på jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (statisk provning)(3), senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 88/413/EEG(4), särskilt artikel 11 i detta, ochav följande skäl:(1) För att öka säkerheten förefaller det nödvändigt att fastställa närmare regler för provning av skyddsbågar på jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul och att därvid ta hänsyn till att utrustningen finns i många olika utföranden.(2) Det finns anledning att harmonisera provningsmetoderna för dessa skyddsbågar med de metoder som anges i OECD:s (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling) regelsamling 4 om officiell provning av skyddsbågar på jordbrukstraktorer (statisk provning).(3) De bestämmelser som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Kommittén för anpassning till teknisk utveckling, inrättad genom artikel 12 i direktiv 74/150/EEG.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Bilagorna II och III till direktiv 79/622/EEG skall ändras enligt bilagan till detta direktiv.Artikel 21. Från och med den 1 juli år 2000 får medlemsstaterna inte- vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande, eller vägra att utfärda det dokument som avses i artikel 10.1 tredje strecksatsen i direktiv 74/150/EEG för en viss traktortyp,- förbjuda att traktorer tas i bruk,om dessa traktorer uppfyller kraven i direktiv 79/622/EEG, i dess lydelse efter att ha ändrats genom det här direktivet.2. Från och med den 1 januari år 2001 får medlemsstaterna- inte längre utfärda det dokument som avses i artikel 10.1 tredje strecksatsen i direktiv 74/150/EEG för en traktortyp som inte uppfyller kraven i direktiv 79/622/EEG, i dess lydelse efter att ha ändrats genom det här direktivet.- vägra bevilja nationellt typgodkännande av en traktortyp som inte uppfyller kraven i direktiv 79/622/EEG, i dess lydelse efter att ha ändrats genom det här direktivet.Artikel 31. Medlemsstaterna skall senast den 30 juni år 2000 sätta i kraft de lagar och andra författningar som behövs för att uppfylla detta direktiv. De skall genast underrätta kommissionen om detta.När medlemsstaterna antar dessa bestämmelser skåll de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 4Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det hat offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Artikel 5Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 6 maj 1999.På kommissionens vägnarMartin BANGEMANNLedamot av kommissionen(1) EGT L 84, 28.3.1974, s. 10.(2) EGT L 277, 10.10.1997, s. 24.(3) EGT L 179, 17.7.1979, s. 1.(4) EGT L 200, 26.7.1988, s. 32.BILAGABilagorna II och III till direktiv 79/622/EEG skall ändras på följande sätt:1) I bilaga II skall följande text läggas till i punkt 1.2.4: "Alla delar som föraren själv kan avlägsna skall tas bort i samband med provningen. Om det är möjligt att behålla dörrar och fönster öppna eller avlägsna dem när traktorn används, skall de, för att inte öka skyddsanordningens hållfasthet, vara öppna eller avlägsnade under provningen. Om föraren kan utsättas för fara på grund av att fönster och dörrar är öppna eller avlägsnade skall detta nämnas i provningsrapporten."2) Bilaga III skall ändras på följande sätt:a) Följande text skall läggas till i slutet av första stycket i punkt 1.3: "Vid provning av en traktor med vändbar förarplats skall belastningen anbringas mot skyddsanordningens övre kant, mittemellan sätets referenspunkter."b) Punkterna 2.2.11, 2.2.12 och 2.2.13 skall införas enligt följande: "2.2.11 På en traktor med vändbar förarplats är det fria utrymmet en kombination av de två fria utrymmen som bestäms av rattens och sätets två olika lägen.2.2.12 På en traktor som kan utrustas med olika säten använder man vid provningen en kombination av referenspunkter för olika möjliga säten. Skyddsanordningen får inte befinna sig inom det kombinerade fria utrymmet som motsvarar dessa olika referenspunkter för sätet.2.2.13 Om en ny typ av säte blir tillgänglig efter avslutad provning skall en beräkning göras för att bestämma om det fria utrymmet runt sätets nya referenspunkt befinner sig inom det fria utrymme som tidigare fastställts. Om så inte är fallet är det nödvändigt att genomföra en ny provning."


Avis juridique important

|

31992L0114

Rådets direktiv 92/114/EEG av den 17 december 1992 om utskjutande delar framför förarhyttens bakre vägg på motorfordon i kategori N

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 409 , 31/12/1992 s. 0017 - 0030 Finsk specialutgåva Område 7 Volym 4 s. 0174  Svensk specialutgåva Område 7 Volym 4 s. 0174

RÅDETS DIREKTIV 92/114/EEG av den 17 december 1992 om utskjutande delar framför förarhyttens bakre vägg på motorfordon i kategori NEUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 100a i detta,med beaktande av kommissionens beslut (),i samarbete med Europaparlamentet ()med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (), ochmed beaktande av följande:Det är nödvändigt att vidta åtgärder i syfte att successivt etablera den inre marknaden fram till den 31 december 1992. Denna inre marknad omfattar ett område utan inre gränser, inom vilket fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital garanteras.De tekniska krav som fordon måste uppfylla enligt nationell lagstiftning gäller bl.a. utskjutande delar på förarhytterna.Dessa krav skiljer sig åt i de olika medlemsstaterna. Det är därför nödvändigt att alla medlemsstater antar samma krav, antingen som tillägg till eller i stället för sina nuvarande bestämmelser, särskilt för att det förfarande med EEGtypgodkännande, som behandlats i rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (), skall kunna tillämpas på alla fordonstyper.Med tanke på att förbättra trafiksäkerheten anses det nödvändigt och brådskande att förarhytterna på motorfordon i kategori N inte har några skarpa utskjutande delar, detta för att minska risken för eller svårighetsgraden av sådana skador som en person får utstå vid kontakt med den yttre ytan på fordonet om en olyckshändelse inträffar.När det gäller tekniska krav rekommenderas att ECE-reglemente nr 61 (FNs ekonomiska kommission för Europa) följs vad gäller enhetliga bestämmelser för utskjutande delar på förarhytterna på lastfordon. Dessa bestämmelser återges i en bilaga till överenskommelsen av den 20 mars 1958 beträffande antagande av enhetliga villkor för godkännande och ömsesidigt erkännande av utrustning och delar för motorfordon.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 I detta direktiv avses med fordon varje motordrivet fordon i kategori N som definieras i bilaga 1 till direktiv 70/156/EEG, som är avsett att användas på väg, med eller utan karosseri, som har minst fyra hjul och som är konstruerat för en högsta hastighet som överstiger 25 km/tim.Artikel 2 Ingen medlemsstat får vägra att bevilja EEG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande av en fordonstyp, eller förbjuda att det saluförs, registreras, tas i bruk eller används av skäl som hänför sig till utskjutande delar framför förarhyttens bakre vägg, om dessa fordon uppfyller de krav som anges i bilaga 1.Artikel 3 Varje ändring som är nödvändig för att anpassa kraven i bilagorna till den tekniska utveckligen skall antas i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 13 i direktiv 70/156/EEG.Artikel 4 1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 juni 1993.De skall tillämpa bestämmelserna från den 1 oktober 1993.När medlemsstaterna antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 5 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 17 december 1992.På rådets vägnarR. NEEDHAMOrdförande() EGT nr C 230, 4.9.1991, s. 46.() EGT nr C 67, 16.3.1992, s. 77 ochEGT nr C 305, 23.11.1992.() EGT nr C 49, 24.2.1992, s. 3.() EGT nr L 42, 23.2.1970, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 87/403/EEG (EGT nr L 220, 8.8.1987, s. 44).BILAGA 1 1. RÄCKVIDD Detta direktiv gäller utskjutande delar framför förarhyttens bakre vägg på motorfordon i kategori N, begränsat till de utvändiga sidorna enligt definitionen nedan och gäller inte för yttre backspeglar, inklusive fästen för dessa, eller för tillbehör som antenner och lasträcken.2. DEFINITIONER I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här anges:2.1 utvändig yta: den del av fordonet som är framför förarhyttens bakre vägg, enligt definitionen i 2.5 med undantag av själva bakre väggen och innefattar sådana delar som främre flyglar, främre stötfångare och framhjulen.2.2 fordonstypgodkännande: godkännande av en fordonstyp vad gäller dess utskjutande delar.2.3 fordonstyp: motorfordon som inte skiljer sig åt i väsentliga avseenden vad gäller "den utvändiga ytan".2.4 hytten: den del av karossen som utgör förar- och passagerarhytten inklusive dörrarna.2.5 hyttens bakre vägg: den bakersta delen på den utvändiga ytan på förar- och passagerarhytten. Om det inte är möjligt att bestämma läget på hyttens bakre vägg, bedöms det vara det vertikala genomkorsande planet beläget 50 cm bakom R-punkten på förarstolen, om denna är justerbar, med sätet i det yttersta läget (se bilaga 3 till direktiv 77/649/EEG) (). Om hytten är utrustad med mer än en rad säten måste den bakersta passagerarplatsen i dess bakersta läge tas med i beräkningen för definiering av hyttens bakre vägg. Tillverkaren kan dock i samråd med den tekniska tjänsten begära ett alternativt avstånd, om 50 cm kan visas vara olämpligt för ett visst fordon.2.6 referensplan: ett horisontalt plan som går mitt igenom mellan framhjulen eller ett horisontalt plan beläget på 50 cm höjd ovanför marken, vilket som är lägst. Detta plan definieras för fordon i lastat skick.2.7 golvlinje: linje enligt följande:när en kon med vertikal axel och odefinierad höjd med sidan i 15° vinkel mot vertikalen flyttas på den utvändiga sidan av det lastade fordonet, så att den förblir i kontakt med den yttre sidan av karossen vid den lägsta punkten, är golvlinjen det geometriska spåret vid dess beröringspunkter. Vid bestämning av golvlinjen tas ingen hänsyn till avgasrör eller hjul, eller till funktionella mekaniska anordningar för fästen vid underdelen såsom upphängningspunkterna för domkraften, fjädringsanordningar eller sådana fästen som brukas för att användas vid bogsering vid motorstopp. Vid utskärningarna vid sidan av hjulhusen antas att det finns en yta som sträcker sig till de utvändiga ytorna utan att läget ändras. De främre stötfångarna beaktas vid bestämning av golvlinjen. Beroende på fordonstyp, kan spåret för golvlinjen vara antingen i den yttre änden av stötfångarna eller i karossdelen under stötfångaren. När två eller flera beröringspunkter finns samtidigt används den nedre vid bestämning av golvlinjen.2.8 krökningsradie: radien för den cirkelbåge som bäst överensstämmer med den avrundade formen hos den aktuella delen.2.9 lastat fordon: fordon lastat med tekniskt högsta tillåtna vikt och med fördelningen av denna vikt längs axlarna enligt tillverkarens instruktioner.3. ALLMÄNNA FÖRESKRIFTER 3.1 Bestämmelserna i denna bilaga gäller inte de delar av den utvändiga ytan som, när fordonet är olastat och med alla dörrar, fönster och tillträdeslock o.s.v. stängda, är antingen3.1.1 utanför en zon som har en övre gräns i horisontalplanet 2,00 m ovanför marken och en undre gräns antingen i referensplanet definierat i 2.6 eller vid golvlinjen definierad i 2.7 enligt tillverkarens val, eller,3.1.2 placerade innanför den zon som beskrivs i 3.1.1, men så att de under statiska förhållanden inte kan komma i kontakt med en sfär med en diameter på 100 mm.3.1.3 När referensplanet är den lägre gränsen för zonen skall också beaktas de delar av fordonet som är under det referensplan som är beläget mellan två vertikala plan, ett som rör vid den utvändiga sidan på fordonet och det andra parallellt med det första och beläget 80 mm mot den inre delen av fordonet från den punkt vid vilken referensplanet kommer i kontakt med fordonskarossen.3.2 Den utvändiga ytan får inte ha några utåtriktade delar som kan fastna i fotgängare, cyklister eller motorcyklister.3.3 Det får på den utvändiga ytan av fordonet inte finnas utåtriktade spetsar eller skarpa kanter eller delar av sådan form, dimension, riktning eller hårdhet att de sannolikt ökar risken för eller svårighetgraden av kroppsskador på en person som träffas av eller snuddar vid fordonets utsida vid en kollision.3.4 Utskjutande delar på den utvändiga ytan vilka består av material vars hårdhet inte överstiger 60 Shore A får ha en radie som är lägre än de värden som föreskrivs i avsnitt 4 nedan.4. SÄRSKILDA FÖRESKRIFTER 4.1 Ornament, märkessymboler, bokstäver och nummer på kommersiella märken4.1.1 Ornament, märkessymboler, bokstäver och nummer på kommersiella märken får inte ha en radie på mindre än 2,5 mm. Detta krav gäller för delar som skjuter ut mer än 5 mm från omgivande yta. I detta fall måste de kanter som är riktade utåt trubbas av.4.1.2 Ornament, märkessymboler, bokstäver och nummer på kommersiella märken som skjuter ut mer än 10 mm från den omgivande ytan måste tryckas in, lossas eller böjas när de påverkas i sin mest utskjutande punkt av en kraft på 10 daN i vilken riktning som helst i ett plan som är ungefär parallellt med monteringsytan. För att tillämpa en kraft på 10 daN används en kolv med flat ände på inte mer än 50 mm. Om detta inte är möjligt används en likvärdig metod. När ornament är intryckta, lossade eller böjda får den kvarvarande mängden inte skjuta ut mer än 10 mm och inte ha spetsiga, skarpa eller skärande kanter.4.2 Strålkastarskydd och flänsar4.2.1 På strålkastarna är framskjutande skydd och flänsar tillåtna under förutsättning att deras utskjutning, mätt från lyktglasets utsida, inte överstiger 30 mm och deras radie genomgående är minst 2,5 mm.4.2.2 Infällbara strålkastare skall uppfylla kraven i punkt 4.2.1 både då de är i läge för användning och i infällt läge.4.2.3 Bestämmelserna i 4.2.1 gäller inte strålkastare försänkta i karosser, eller strålkastare som har kaross som hänger över, förutsatt att karossen uppfyller kraven i 3.2.4.3 GallerGallerdelar måste uppvisa en radie på- minst 2,5 mm om avståndet mellan närgränsande delar är mer än 40 mm,- minst 1 mm om avståndet är mellan 25 och 40 mm,- minst 0,5 mm om avståndet är mindre än 25 mm.4.4 Vindrute- och strålkastartorkare4.4.1 Ovan nämnda anordningar måste vara sådana att torkaraxeln är försedd med ett skyddande hölje med en radie av minst 2,5 mm och ett yttre område av minst 150 mm² uppmätt vid ett utskjutande område inte mer än 6,5 mm från den mest utskjutande punkten.4.4.2 Munstycket på vindrutespolaren och strålkastarrengörarna måste ha radie på minst 2,5 mm. De som skjuter ut mindre än 5 mm måste ha trubbiga utåtriktade kanter.4.5 Skyddsanordningar (stötfångarna)4.5.1 Ändarna på de främre skyddsanordningarna måste vara böjda in mot den utvändiga ytan på karossen.4.5.2 Delarna på de främre skyddsanordningarna måste vara så utformade att alla oböjliga utåtvända ytor har en radie på minst 5 mm.4.5.3 Utrustning såsom bogserkrokar och vinschar får inte skjuta utanför den yttersta utsidan på stötfångaren. Emellertid får vinschar skjuta utanför den yttersta ytan av stötfångaren förutsatt att de skyddas av ett lämpligt skyddshölje som har en radie på minst 2,5 mm när de inte används.4.5.4 Kraven i 4.5.2 gäller inte delar på stötfångare eller delar monterade på eller infällda i stötfångaren som skjuter ut mindre än 5 mm. Kanterna på anordningar som skjuter ut mindre än 5 mm måste vara trubbiga. Vad gäller sådana anordningar monterade på stötfångare som anges i andra avsnitt av detta direktiv, är de särskilda kraven i detta direktiv ändå tillämpliga.4.6 Handtag, gångjärn, tryckkontakter på dörrar, bagageutrymmen, motorhuvar, ventilationsspringor, luckor och kurvhandtag4.6.1 Ovan nämnda delar får inte sticka ut mer än 30 mm vad gäller tryckkontakter, 70 mm vad gäller kurvhandtag och motorhuvsstängare, och 50 mm i alla andra fall. De måste ha en radie av minst 2,5 mm.4.6.2 Om sidomonterade handtag vrids när de manövreras, måste de uppfylla endera av följande krav:4.6.2.1 Vad gäller handtag som vrids parallellt med dörrplanet måste den öppna änden på handtagen vara bakåtriktad. Änden på sådana handtag måste vara böjd in mot dörrplanet och vara omgiven av ett skyddande hölje eller försänkt.4.6.2.2 Handtag som vrids utåt i vilken riktning som helst och som inte är parallella med dörrplanet måste, när dörren är stängd, innefattas i ett skyddande hölje eller vara försänkta. Den öppna änden måste vara bakåtriktad eller nedåtriktad.Likväl, handtag som inte uppfyller detta sista villkor kan accepteras om- de har en oberoende återgående mekanism,- de fall den återgående mekanismen inte fungerar, inte kan skjuta ut mer än 15 mm,- de i sådant öppet läge har en radie på minst 2,5 mm (detta krav gäller inte om utskjutningen i öppet läge är mindre än 5 mm, i vilket fall vinklarna på delar riktade utåt måste vara trubbiga),- deras ytomfång vid änden, när de mäts inte mer än 6,5 mm från den punkt som skjuter ut längst, inte är mindre än 150 mm².4.7 FotstegKanterna på fotstegen och stegen måste vara rundade.4.8 Sidoriktade vind- eller regnavvisare och vindrutesmutsavvisareKanter som kan riktas utåt måste ha en radie av minst 1 mm.4.9 PlåtkanterPlåtkanter är tillåtna förutsatt att kanten är bakåtvikt mot karossen så att den inte kan komma i kontakt med en sfär av 100 mm i diameter eller är försedd med ett skyddande hölje som har en radie av minst 2,5 mm.4.10 Hjulmuttrar, navkapslar och skyddande anordningar4.10.1 Hjulmuttrar, navkapslar och skyddande anordningar får inte ha utskjutande delar i form av vingar.4.10.2 När fordonet körs rakt fram får ingen del av hjulen, utom däcken som är placerad över horisontalplanet som går genom rotationsaxlarna skjuta ut utanför den vertikala utskjutningen i ett horisontellt plan av fordonets utsida ovanför hjulet. Dock får skyddande anordningar som täcker hjul och hjulmuttrar skjuta ut utanför den vertikala utskjutningen av karosspanelkanten ovanför hjulet om detta är motiverat av funktionella krav. Detta förutsätter dock att den utskjutande delens radie är minst 5 mm och att utskjutningen utanför den vertikala utskjutningen av karrosspanelkanten ovanför hjulet inte i något fall överstiger 30 mm.4.10.3 Skyddande anordning(ar) i enlighet med 4.10.2 måste monteras om bultar och muttrar sticker ut utanför utskjutningen på den yttre sidan av däcket (den del av däcket som är ovanför det horisontala planet som går igenom hjulaxeln).4.11 Fästpunkter för domkraft och avgasrör4.11.1 Fästpunkterna för domkraft (om sådana finns) och avgasrör får inte skjuta ut mer än 10 mm utanför den vertikala utskjutningen av golvlinjen eller den vertikala utskjutningen av det mellanliggande referensplanet mot fordonets utsida.4.11.2 Trots kraven ovan får avgasröret skjuta ut mer än 10 mm förutsatt att dess kanter är rundade i änden till en radie av minst 2,5 mm.4.12 Utskjutningar och avstånd måste mätas enligt föreskrifterna i bilaga 3.5. ANSÖKAN OM EEG-TYPGODKÄNNANDE 5.1 Ansökan om EEG-typgodkännande av en fordonstyp vad gäller utskjutande delar måste inlämnas av fordonstillverkaren eller av dennes representant.5.2 Den måste åtföljas av nedan angivna dokument i tre exemplar:5.2.1 En beskrivning av fordonstypen och dess utskjutande delar framför förarhyttens bakre vägg, innehållande detaljerad beskrivning enligt bilaga 3 tillsammans med den dokumentation som krävs för tillämpning av artikel 3 i direktiv 70/156/EEG.5.2.2 Fotografier av fordonets framsida och sidor.5.2.3 Sådana ritningar med mått på utvändig yta och som innehåller de utskjutande delarna, R-punkter, referensplanet eller golvlinjen, som enligt den tekniska tjänstens uppfattning krävs för att uppvisa överensstämmelse med bestämmelserna i 3 och 4.5.3 Den sökande måste till den tekniska tjänst som är ansvarig för utförandet av godkännandeprovningen lämna in5.3.1 ett fordon representativt för den typ som skall godkännas och del(ar) av fordonet som bedöms nödvändiga för att utföra de kontroller och provningar som krävs enligt detta direktiv,5.3.2 vissa delar och prov på använt material, om den tekniska tjänsten kräver detta.6. EEG- TYPGODKÄNNANDE EEG-typgodkännande beviljas och ett intyg enligt mallen i bilaga 4 utfärdas, om fordonet som tillhandahållits för godkännande uppfyller bestämmelserna beskrivna i avsnitt 5 och uppfyller kraven i avsnitt 3 och 4.På tillverkarens begäran kan vilket fordon som helst i kategori N1 typgodkännas vad beträffar dess utskjutande delar framför förarhyttens bakre vägg med stöd av de tekniska kraven i direktiv 74/483/EEG ().7. UTVIDGNING AV EEG- TYPGODKÄNNANDE 7.1 Varje modifiering av fordonstypen eller av dess utskjutande delar framför förarhyttens bakre vägg måste delges de organ som godkänt fordonstypen. Detta organ kan då antingen7.1.1 anse att modifieringarna sannolikt inte har en uppskattningsbar negativ effekt och att i varje fall fordonet fortfarande uppfyller kraven, eller7.1.2 kräva ytterligare provningsrapport från den tekniska tjänst som är ansvarig för utförandet av provningarna.7.2 De behöriga organ som utfärdar utvidgning av godkännandet måste ge ett nummer för utvidgningen i det godkännandeintyg som visas i bilaga 4.() EGT nr L 267, 19.10.1977, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 90/630/EEG (EGT nr L 341, 6.12.1990, s.20).() EGT nr L 266, 2.10.1974, s. 4.BILAGA 2 MÄTNING AV UTSKJUTANDE DELAR OCH AVSTÅND1. METOD FÖR ATT BESTÄMMA STORLEKEN PÅ UTSKJUTNINGEN AV EN DEL MONTERAD PÅ DEN UTVÄNDIGA YTAN1.1 Utskjutningens storlek för en del som är monterad på en konvex yta kan bestämmas antingen direkt eller med hänvisning till en ritning av lämpligt tvärsnitt av delen i monterat läge.1.2 Om utskjutningens storlek för en del som är monterad på en icke konvex yta inte kan bestämmas genom en enkel mätning bestäms den genom den största avvikelsen av avståndet mellan referenslinjen på karossen och mitten på en sfär på 100 mm i diameter när sfären förs fram i ständig kontakt med delen. Ett exempel på användningen av denna metod ges i figur 1.1.3 För kurvhandtag mäts utskjutningen i förhållande till ett plan som går genom fästpunkterna. Ett exempel visas i figur 2.2. METOD FÖR ATT BESTÄMMA UTSKJUTNINGEN AV SKÄRMAR OCH KANTER TILL HUVUDSTRÅLKASTARE2.1 Strålkastarens utskjutning från den utvändiga ytan skall mätas horisontellt från beröringspunkten för en sfär på 100 mm i diameter enligt figur 3.3. METOD FÖR ATT BESTÄMMA AVSTÅNDET MELLAN GALLRETS DELAR3.1 Avståndet mellan delarna på gallret är avståndet mellan två plan som går genom sfärens beröringspunkter och vinkelrätt mot linjen som förbinder dessa beröringspunkter. Exempel på användningen av denna metod visas i figur 4 och 5.Figur 1Figur 2kurvhandtag karosspanelFigur 3utskjutningsmått (horisontellt)skärm100 mmstrålkastarglasFigur 4Uppmätt avstånd (mellanrum)100 mmdelar av gallretFigur 5Uppmätt avstånd (mellanrum)100 mmBILAGA 3 MALL FÖR TEKNISKT UNDERLAG (a)Följande information, när den är tillämplig, måste lämnas in i tre exemplar och måste ha en innehållsförteckning. Om ritningar finns måste dessa lämnas in i lämplig skala och vara tillräckligt detaljerade.Om några system, delar eller separata tekniska enheter fungerar genom elektronisk kontroll måste om deras funktion anges detaljerat.0. ALLMÄNT0.1 Märke (tillverkarens handelsbeteckning):0.2 Typ och allmän(na) produktbeskrivning(ar):0.3 Identifikationssätt, om detta är angivet på fordonet (b):0.3.1 Läge:0.4 Kategori (c):0.5 Tillverkarens namn och adress:0.6 Placering av föreskrivna plåtar/skyltar och inskriptioner och fastsättningsmetod: 0.6.1 På chassit:0.6.2 På karossen:0.8 Adress till monteringsverkstäder:1. ALLMÄNNA KONSTRUKTIONSEGENSKAPER FÖR FORDONET1.1 Fotografier eller ritningar på ett typiskt fordon:1.2 Ritning med mått på hela bilen:1.3 Antal axlar och hjul:1.3.2 Antal och läge på styrda hjul:1.7 Förarhytten (frambyggd eller normal):2. MÅTT OCH VIKTER (e) (i mm och kg) (hänvisa till ritning när det är lämpligt)2.3 Axelns/axlarnas spårvidd och bredd:2.3.1 Spårvidd för varje styrd axel (i):2.4 Räckvidd för fordonsstorlek (totalt)2.4.1 Chassi utan kaross2.4.1.2 Bredd (k):2.4.1.3 Höjd (olastad) (l) (för justerbar fjädring i höjdled, ange normalt läge):2.4.1.4 Överhäng fram (m):2.4.1.6 Fritt läge från marken (enligt definition i 4.5.4 i avsnitt A i bilaga 2): 2.4.2 Chassi med kaross2.4.2.2 Bredd (k):2.4.2.3 Höjd (olastad) (l) (för justerbar fjädring i höjdled, ange normalt läge): Fotnotstexter: se bilaga 1 till direktiv 70/156/EEG, senast ändrat genom direktiv 92/53/EEG (EGT nr L 225, 10.8.1992, s. 1).2.4.2.4 Överhäng fram (m):2.4.2.6 Fritt läge från marken (enligt definition i 4.5.4 i avsnitt A i bilaga 2):2.6 Fordonsvikt med karossen i körbart skick, eller chassivikt med hytt om fabrikanten inte fyller karossen (inkluderande kylarvätska, olja, bränsle, verktyg, reservhjul och förare) (a) (högsta och lägsta vikt för varje variant):2.6.1 Fördelning av vikten längs axlarna och för påhängsvagn eller släpkärra, lasten på kopplingsanordningspunkten (högsta och lägsta vikt för varje variant):2.8 Tekniskt tillåten högsta lastvikt angiven av tillverkaren (högsta och lägsta vikt för varje variant) (y): 2.8.1 Fördelning av vikten på axlarna och vad gäller påhängsvagn eller släpkärra, vikten vid kopplingsanordningspunkten (högsta och lägsta siffra för varje variant):2.9 Tekniskt tillåten högsta vikt på varje axel, vad gäller påhängsvagn och släpkärra, lasten på kopplingsanordningspunkten angiven av tillverkaren:5. AXLAR5.1 Ritning över varje axel, tillsammans med uppgift om använt material och (frivilligt) märke och typ: 6. FJÄDRING6.1 Ritning på fjädringssystemen:6.2 Typ och utformning av fjädringen för varje axel eller hjul:6.2.1 Nivåjustering: ja/nej ()6.3 Egenskaper hos de fjädrande delarna på fjädringen (utformning, materialegenskaper och storlekar):6.6 Däck och hjul6.6.1 Kombination(er) av däck och hjul(för däck ange storleksbeteckningarna, lägsta index för lastningsförmåga, symbol för lägsta hastighetskategori; för hjulen anges fälgstorlekarna och frigången)6.6.1.1 Axel nr 1:6.6.1.2 Axel nr 2:6.6.3 Däcktryck som rekommenderas av tillverkaren:9.11 Utskjutande delar:9.11.1 Allmänna arrangemang (ritning eller fotografi) som anger placeringen av de utskjutande delarna: 9.11.2 Ritningar eller fotografier på delar såsom dörr- och fönsterstag, luftintagsgaller, kylargaller, rännor, handtag, glidlister, luckor, gångjärn och lås, krokar, ögon, dekorationer, märkesemblem, nischer och andra slag av utskjutande delar av utsidan som kan anses väsentliga (t.ex. belysningstillbehör). Om delarna angivna ovan inte är väsentliga kan de för dokumentationsändamål ersättas av fotografier, om nödvändigt åtföljda av uppgifter om storlek eller av text:9.11.3 Ritningar på den utvändiga ytan i enlighet med avsnitt 6.9.1 i bilaga 1 till direktiv 74/483/EEG:9.11.4 Ritningar på stötfångare:9.11.5 Ritningar på golvlinjen:9.16 Hjulskydd:9.16.1 Kortfattad beskrivning av fordonstypen med avseende på hjulskydd:9.16.2 Detaljerad ritning av hjulskydd och deras placering på fordonet med angivande av storleken enligt vad som anges i figur 1 i bilaga 1 till direktiv 78/549/EEG, med hänsyn till de största måtten för däck- och hjulkombinationer:9.17 Föreskrivna plåtar och inskriptioner9.17.1 Fotografier eller ritningar på placeringen av föreskrivna plåtar och inskriptioner och på chassinummer: 9.17.2 Fotografier eller ritningar på den officiella delen av plåtarna och inskriptioner (med angivande av storlek): 9.17.3 Fotografier eller ritningar på chassinummer (med angivande av storlek): 9.17.4 Förklaring till uppfyllandet av kraven i avsnitt 3 i bilaga 1 till direktiv 76/114/EEG upprättad av tillverkaren: 9.17.4.1 Betydelsen av tecken använda i den andra delen och om lämpligt i den tredje delen för att vara i enlighet med 3.1.1.2:9.17.4.2 Om tecken används i den andra delen för att uppfylla kraven i 3.1.1.3 måste dessa tecken anges BILAGA 4 MALL(maximiformat: A4 (210 × 297 mm)EEG- TYPGODKÄNNANDEINTYGfordonMyndighetens stämpelMeddelande om P typgodkännande () P utvidgning av typgodkännande () P vägran att bevilja typgodkännande () P återkallande av typgodkännande ()av en fordonstyp med hänvisning till direktiv 92/104/EEG vad gäller de utskjutande delarna framför hyttens bakre vägg på motorfordon i kategori NEEG-typgodkännande nr: ........................................... Utvidgningsnr:AVSNITT I0. ALLMÄNT0.1 Märke (företagsnamn):0.2 Typ och allmän produktbeskrivning:0.3 Identifieringssätt för typen om fordonet är märkt med detta ():0.3.1 Placering av märkningen:0.4 Kategori av fordon ():0.5 Namn och adress till tillverkaren av basfordonet:Namn och adress till den tillverkare som är ansvarig för eller som utför det sista stadiet avfordonets konstruktion:0.8 Namn och adress till monteringsfabrik(er):AVSNITT II1. Tilläggsinformation för fordonschassihytt/fullständigt fordon med kaross ()1.1 Typ av hytt (frambyggd eller normal):1.2 Bredd på hytten på fordonet: mm 1.3 Höjd på hytten på fordonet: mm 1.4 Tekniskt tillåten högsta fordonsvikt: t 1.5 Tekniskt tillåtna vikter på framaxeln/axlarna:1.5.1 1. Axel: t 1.5.2 2. Axel: t 1.5.3 3. Axel (): t 1.6 Däck/hjulstorlekar:2. Teknisk tjänst ansvarig för utförandet av provningarna:3. Provningsrapportdatum:4. Provningsrapportnummer:5. Grund(er) för utvidgning av typgodkännandet (när detta är lämpligt):6. Kommentarer (om sådana finns):6.1 Fordonstypen inklusive kaross uppfyller också kraven enligt direktiv 74/483/EEG: ja/nej ()7. Plats och datum:9. Underskrift:10. Lista på dokument som utgör typgodkännandeakten förvarad hos det organ som har beviljat typgodkännande och som på begäran kan bifogas.


Avis juridique important

|

31974L0346

Rådets direktiv 74/346/EEG av den 25 juni 1974 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om backspeglar på jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 191 , 15/07/1974 s. 0001 - 0004 Finsk specialutgåva Område 13 Volym 4 s. 0030  "Grekisk specialutgåva" Område 13 Volym 2 s. 0262  Svensk specialutgåva Område 13 Volym 4 s. 0030  Spansk specialutgåva: Område 13 Volym 4 s. 0003  Portugisisk specialutgåva: Område 13 Volym 4 s. 0003

RÅDETS DIREKTIV av den 25 juni 1974 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om backspeglar på jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (74/346/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande(1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2), ochmed beaktande av följande:De tekniska krav som traktorer måste uppfylla enligt nationell lagstiftning gäller bl.a. backspeglar.Dessa krav är olika från en medlemsstat till en annan. Det är därför nödvändigt att alla medlemsstater antar samma krav antingen som tillägg till eller i stället för sina nuvarande regler, särskilt för att det förfarande med EEG-typgodkännande som behandlas i rådets direktiv 74/150/EEG(3) av den 4 mars 1974 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul skall kunna tillämpas på varje traktortyp.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 11. Med jordbruks- eller skogsbrukstraktor avses varje motorfordon som är försett med hjul eller band och har minst två axlar, vars huvuduppgift grundas på dess dragkraft och som är särskilt konstruerat för att dra, skjuta, bära eller driva vissa redskap, maskiner eller släpvagnar avsedda för jordbruk eller skogsbruk. Fordonet kan vara utrustat för transport av gods och passagerare.2. Detta direktiv skall endast tillämpas på sådana traktorer som avses i punkt 1 och som är försedda med luftfyllda däck och har två axlar och är konstruerade för en hastighet mellan 6 och 25 km/tim.Artikel 2Ingen medlemsstat får vägra att bevilja EEG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för en traktor av skäl som hänför sig till backspeglar om dessa uppfyller kraven i bilagan.Artikel 3Ingen medlemsstat får vägra att registrera traktorer eller förbjuda att de saluförs, tas i bruk eller används av skäl som hänför sig till backspeglar, om dessa uppfyller kraven i bilagan.Artikel 4De ändringar som är nödvändiga för att anpassa kraven i bilagan till den tekniska utvecklingen skall beslutas enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 13 i rådets direktiv 74/150/EEG.Artikel 51. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta direktiv inom 18 månader efter dagen för anmälan och skall genast underrätta kommissionen om detta.2. Medlemsstaterna skall se till att till kommissionen överlämna texterna till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 6Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Luxemburg den 25 juni 1974.På rådets vägnarH.D. GENSCHEROrdförande(1) EGT nr 28, 17.2.1967, s. 462/67.(2) EGT nr 42, 7.3.1967, s. 620/67.(3) EGT nr L 84,28.3.1974, s. 10.BILAGA1. DEFINITIONER1.1 Med backspegel avses varje anordning som är avsedd att inom det i punkt 2.5 geometriskt definierade siktfältet ge tydlig sikt bakåt, vilket inom rimliga gränser inte blockeras av delar av traktorn eller av personer som befinner sig i traktorn.1.2 Med inre backspegel avses en anordning enligt definitionen i punkt 1.1 som är monterad inuti förarhytten eller traktorns karosseri.1.3 Med yttre backspegel avses en anordning enligt definitionen i punkt 1.1 som är monterad på någon del av traktorns utsida.1.4 Med klass av backspegel avses alla backspeglar som har en eller flera gemensamma egenskaper eller funktioner. Inre backspeglar hör till klass I, yttre backspeglar till klass II.2. FÖRESKRIFTER FÖR MONTERING2.1 Allmänt2.1.1 Traktorer kan endast förses med backspeglar i klass I och klass II som bär EEG-typgodkännandemärke enligt rådets direktiv 71/127/EEG(1) av den 1 mars 1971 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om backspeglar för motorfordon, i dess lydelse enligt anslutningsakten(2).2.1.2 Backspeglar skall monteras på så sätt att deras inställning bibehålles under normala körförhållanden.2.2 AntalAlla traktorer skall vara försedda med minst en yttre backspegel monterad på vänster sida av traktorn i medlemsstater med högertrafik respektive på höger sida av traktorn i medlemsstater med vänstertrafik.2.3 Läge2.3.1 Den yttre backspegeln skall placeras så att föraren, när denne sitter i normal körställning, har klar sikt över den del av vägen som definieras i punkt 2.5.2.3.2 Den yttre backspegeln skall vara synlig genom den del av vindrutan som sveps av vindrutetorkaren eller genom sidofönstren om traktorn är försedd med sådana.2.3.3 Backspegeln får inte avsevärt mer än vad som är nödvändigt för att uppnå det siktfält som fastställs i punkt 2.5 skjuta ut utanför karosseriet på traktorn eller traktor/släpvagnskombinationen.2.3.4 I det fall underkanten av en yttre backspegel befinner sig mindre än 2 m över markplanet när traktorn är lastad får denna backspegel inte skjuta ut mer än 0,20 m utanför den största bredden, mätt utan backspeglar, för traktorn eller traktor/släpvagnskombinationen.2.3.5 På de villkor som anges i punkterna 2.3.3 och 2.3.4 får backspeglar skjuta ut utanför traktorns största tillåtna totalbredd.2.4 Inställning2.4.1 Den invändiga backspegeln skall kunna ställas in av föraren när denne sitter på normalt sätt i förarsätet.2.4.2 Den yttre backspegeln skall kunna ställas in av föraren inifrån traktorn. Spegeln får dock låsas i önskat läge från utsidan.2.4.3 Bestämmelserna i punkt 2.4.2 gäller inte för yttre backspeglar som, när de har rubbats ur läge, automatiskt återgår till sitt ursprungliga läge eller kan återställas till sitt ursprungliga läge utan hjälp av verktyg.2.5 Siktfält2.5.1 Medlemsstater med högertrafikSiktfältet för den yttre backspegeln på vänster sida skall vara sådant att föraren bakåt åtminstone kan se den plana del av vägbanan som sträcker sig till horisonten och som ligger till vänster om ett plan som är parallellt med det vertikala symmetriplanet och som tangerar den yttersta, vänstra punkten av traktorn eller traktor/släpvagnskombinationen.2.5.2 Medlemsstater med vänstertrafikSiktfältet för den yttre backspegeln på höger sida skall vara sådant att föraren bakåt åtminstone kan se den plana del av vägbanan som sträcker sig till horisonten och som ligger till höger om ett plan som är parallellt med det vertikala symmetriplanet och som tangerar den yttersta, högra punkten av traktorn eller traktor/släpvagnskombinationen.(1) EGT nr L 68, 22.3.1971, s. 1.(2) EGT nr L 73, 27.3.1972, s. 14.