Avis juridique important

|

31997L0010

Kommissionens direktiv 97/10/EG av den 26 februari 1997 om anpassning till teknisk utveckling för tredje gången av bilaga I till rådets direktiv 76/769/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsningar av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (Text av betydelse för EES)

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 068 , 08/03/1997 s. 0024 - 0026

KOMMISSIONENS DIREKTIV 97/10/EG av den 26 februari 1997 om anpassning till teknisk utveckling för tredje gången av bilaga I till rådets direktiv 76/769/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsningar av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (Text av betydelse för EES)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 76/769/EEG (1) av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat, senast ändrat genom direktiv 96/55/EG (2), särskilt artikel 2a i detta, införd genom rådets direktiv 89/678/EEG (3), ochmed beaktande av följande:Rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, fattade beslut 90/238/Euratom, EKSG, EEG (4) om en handlingsplan för perioden 1990-1994 inom ramen för programmet "Europa mot cancer".Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 94/60/EG (5) om ändring för fjortonde gången av direktiv 76/769/EEG, införs förbud med vissa undantag mot att släppa ut sådana ämnen på marknaden till försäljning till allmänheten som klassificeras som cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska kategori 1 eller 2 (CMR). Förbudet införs genom tillägg av sådana ämnen till bilaga I till direktiv 76/769/EEG.Bilaga I till direktiv 76/769/EEG innehåller redan ämnen som klassificerats som CMR och som inte omfattas av direktiv 94/60/EG.Det bör även finnas ett förbud med vissa undantag mot att släppa ut dessa CMR-ämnen på marknaden som sådana eller i preparat till försäljningen till allmänheten.De begränsningar som anges i detta direktiv tar hänsyn till nu tillgängliga vetenskapliga och tekniska kunskaper om säkrare alternativ.Detta direktiv påverkar inte gemenskapens lagstiftning om de minimikrav för arbetarskydd som anges i rådets direktiv 89/391/EEG (6) och i enskilda direktiv som grundas på detta, särskilt rådets direktiv 90/394/EEG (7).De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från kommittén för anpassning till teknisk utveckling av direktiven om avskaffande av tekniska handelshinder för farliga ämnen och preparat.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Bilaga I till direktiv 76/769/EEG anpassas till teknisk utveckling enligt bilagan till detta direktiv.Artikel 2 Medlemsstaterna skall anta och offentliggöra de bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast 31 december 1997, och de skall genast informera kommissionen om detta. De skall tillämpas från den 30 juni 1998.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.Artikel 3 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 26 februari 1997.På kommissionens vägnarMartin BANGEMANNLedamot av kommissionen(1) EGT nr L 262, 27.9.1976, s. 201.(2) EGT nr L 231, 12.9.1996, s. 20.(3) EGT nr L 398, 30.12.1989, s. 24.(4) EGT nr L 137, 30.5.1990, s. 31.(5) EGT nr L 365, 31.12.1994, s. 1.(6) EGT nr L 183, 29.6.1989, s. 1.(7) EGT nr L 196, 26.7.1990, s. 1.BILAGA I bilaga I skall punkterna 29, 30 och 31 ersättas med följande:>Plats för tabell>


Avis juridique important

|

32000L0064

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/64/EG av den 7 november 2000 om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG, 92/49/EEG, 92/96/EEG och 93/22/EEG i fråga om utbyte av information med tredje land

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 290 , 17/11/2000 s. 0027 - 0028

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/64/EGav den 7 november 2000om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG, 92/49/EEG, 92/96/EEG och 93/22/EEG i fråga om utbyte av information med tredje landEUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 47.2 första och tredje meningarna i detta,med beaktande av kommissionens förslag(1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2),i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget(3), ochav följande skäl:(1) Enligt rådets direktiv 85/611/EEG(4), 92/49/EEG(5), 92/96/EEG(6) och 93/22/EEG(7) tillåts utbyte av information mellan behöriga myndigheter och vissa andra myndigheter eller organ inom en medlemsstat eller mellan medlemsstater. Enligt samma direktiv får medlemsstaterna även ingå samarbetsavtal om utbyte av information med de behöriga myndigheterna i tredje land.(2) För att skapa enhetlighet med direktiv 98/33/EG(8) bör detta tillstånd att ingå avtal om utbyte av information med tredje land utvidgas till att även omfatta utbyte av information med vissa andra myndigheter eller organ i sådana länder, under förutsättning att det finns lämpliga garantier för att den information som överlämnas omfattas av tystnadsplikt.(3) Direktiv 85/611/EEG, 92/49/EEG, 92/96/EEG och 93/22/EEG bör därför ändras.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Artikel 50.4 i direktiv 85/611/EEG skall ersättas med följande:"4. Medlemsstaterna får ingå samarbetsavtal om utbyte av information med behöriga myndigheter i tredje land eller med myndigheter eller organ i tredje land enligt definitionen i punkterna 6 och 7 endast om den lämnade informationen omfattas av garantier om tystnadsplikt som minst är likvärdiga med dem som avses i denna artikel. Detta utbyte av information måste vara avsett för de ovan nämnda myndigheternas eller organens utförande av sin tillsynsuppgift.Om informationen ursprungligen kommer från en annan medlemsstat får den endast lämnas vidare om uttryckligt medgivande ges från de behöriga myndigheter som har lämnat den, och i så fall endast i det syfte som avsågs när dessa myndigheter gav sitt medgivande."Artikel 2Artikel 16.3 i direktiv 92/49/EEG, artikel 15.3 i direktiv 92/96/EEG och artikel 25.3 i direktiv 93/22/EEG skall ersättas med följande:"3. Medlemsstaterna får ingå samarbetsavtal om utbyte av information med behöriga myndigheter i tredje land eller med myndigheter eller organ i tredje land enligt definitionen i punkterna 5 och 5a endast om den lämnade informationen omfattas av garantier om tystnadsplikt som minst är likvärdiga med dem som avses i denna artikel. Detta utbyte av information måste vara avsett för de ovan nämnda myndigheternas eller organens utförande av sin tillsynsuppgift.Om informationen ursprungligen kommer från en annan medlemsstat får den endast lämnas vidare om uttryckligt medgivande ges från de behöriga myndigheter som har lämnat den, och i så fall endast i det syfte som avsågs när dessa myndigheter gav sitt medgivande."Artikel 31. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 17 november 2002. De skall genast underrätta kommissionen om detta.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 4Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Artikel 5Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 7 november 2000.På Europaparlamentets vägnarN. FontaineOrdförandePå rådets vägnarL. FabiusOrdförande(1) EGT C 116 E, 26.4.2000, s. 61.(2) EGT C 168, 16.6.2000, s. 1.(3) Europaparlamentets yttrande av den 14 juni 2000 (ännu ej offentliggjort i EGT) och rådets beslut av den 29 juni 2000.(4) EGT L 375, 31.12.1985, s. 3. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 95/26/EG (EGT L 168, 18.7.1995, s. 7).(5) EGT L 228, 11.8.1992, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 95/26/EG.(6) EGT L 360, 9.12.1992, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 95/26/EG.(7) EGT L 141, 11.6.1993, s. 27. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 97/9/EG (EGT L 84, 26.3.1997, s. 22).(8) EGT L 204, 21.7.1998, s. 29.


Avis juridique important

|

32001L0026

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/26/EG av den 7 maj 2001 om ändring av rådets direktiv 95/50/EG om enhetliga förfaranden för kontroller av vägtransporter av farligt gods (Text av betydelse för EES)

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 168 , 23/06/2001 s. 0023 - 0024

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/26/EGav den 7 maj 2001om ändring av rådets direktiv 95/50/EG om enhetliga förfaranden för kontroller av vägtransporter av farligt gods(Text av betydelse för EES)EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 71 i detta,med beaktande av kommissionens förslag(1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2),efter att ha hört Regionkommittén,i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget(3), ochav följande skäl:(1) I rådets direktiv 94/55/EG av den 21 november 1994 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på väg(4) fastställs enhetliga regler för transport av farligt gods inom gemenskapen.(2) Bilagorna till rådets direktiv 95/50/EG av den 6 oktober 1995 om enhetliga förfaranden för kontroller av vägtransporter av farligt gods(5) är förbundna med bilagorna till direktiv 94/55/EG. En anpassning till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen av bilagorna till direktiv 94/55/EG kan få konsekvenser för bilagorna till direktiv 95/50/EG.(3) Anpassningen till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen av bilagorna till direktiv 94/55/EG skall ske i enlighet med ett kommittéförfarande.(4) Det måste vara möjligt att snabbt anpassa bilagorna till direktiv 95/50/EG till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. Därför bör en kommitté inrättas även för direktiv 95/50/EG.(5) De åtgärder som krävs för att genomföra direktiv 95/50/EG bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter(6).(6) Bilaga I till direktiv 95/50/EG bör ändras för att ta hänsyn till kommissionens direktiv 1999/47/EG av den 21 maj 1999 om anpassning för andra gången till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 94/55/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på väg(7).(7) Direktiv 95/50/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Direktiv 95/50/EG ändras på följande sätt:1. Följande artiklar skall införas: "Artikel 9aDe ändringar som är nödvändiga för att anpassa bilagorna till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen inom det område som omfattas av detta direktiv, särskilt för att beakta ändringar av direktiv 94/55/EG, skall antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 9b.Artikel 9b1. Kommissionen skall biträdas av den kommitté för transport av farligt gods som inrättats genom artikel 9 i direktiv 94/55/EG, nedan kallad kommittén.2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG(8) tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning."2. Bilaga I skall ändras på följande sätt:a) I punkt 13 skall "Bruttovikt för farligt gods per transportenhet" ersättas med "Total mängd farligt gods per transportenhet".b) I punkt 15 skall "kärlbatteri" ersättas med "batterifordon".c) I punkt 32 skall "Verktygssats för nödreparationer" ersättas med "En ficklampa för varje medlem av fordonets besättning".d) I punkt 34 skall "Två orangefärgade varningslampor" ersättas med "Två fristående varningsskyltar".e) I punkt 36 skall "Skyddsutrustning för föraren" ersättas med "En lämplig varningsväst eller lämpliga varningskläder för varje medlem av fordonets besättning".Artikel 21. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 23 december 2001. De skall genast underrätta kommissionen om detta.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 3Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Artikel 4Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 7 maj 2001.På Europaparlamentets vägnarN. FontaineOrdförandePå rådets vägnarB. RingholmOrdförande(1) EGT C 177 E, 27.6.2000, s. 96.(2) EGT C 268, 19.9.2000, s. 4.(3) Europaparlamentets yttrande av den 12 april 2000 (EGT C 40, 7.2.2001, s. 119) och rådets beslut av den 4 april 2001.(4) EGT L 319, 12.12.1994, s. 7. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2001/7/EG (EGT L 30, 1.2.2001, s. 43).(5) EGT L 249, 17.10.1995, s. 35.(6) EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.(7) EGT L 169, 5.7.1999, s. 1.(8) EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.


Avis juridique important

|

31984L0004

Kommissionens direktiv 84/4/EEG av den 20 december 1983 om ändring av direktiven 71/393/EEG, 72/199/EEG och 78/633/EEG om gemenskapsmetoder för analys vid den officiella foderkontrollen

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 015 , 18/01/1984 s. 0028 - 0038 Finsk specialutgåva Område 3 Volym 17 s. 0033  Spansk specialutgåva: Område 03 Volym 29 s. 0233  Svensk specialutgåva Område 3 Volym 17 s. 0033  Portugisisk specialutgåva: Område 03 Volym 29 s. 0233

KOMMISSIONENS DIREKTIV av den 20 december 1983 om ändring av direktiven 71/393/EEG, 72/199/EEG och 78/633/EEG om gemenskapsmetoder för analys vid den officiella foderkontrollen (84/4/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 70/373/EEG av den 20 juli 1970 om införande av gemenskapsmetoder för provtagning och analys vid den officiella foderkontrollen(), senast ändrat genom Anslutningsakten för Grekland, särskilt artikel 2 i denna, ochmed beaktande av följande:I kommissionens direktiv 71/393/EEG(), 72/199/EEG() och 78/633/EEG() anges analysmetoderna för råoljor och råfetter, virginiamycin och zinkbacitracin. Dessa metoder behöver ersättas med metoder som bygger på ny vetenskaplig och teknisk kunskap.De åtgärder som beslutas om i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga foderkommittén.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1I bilagan till direktiv 71/393/EEG skall del 4, "Bestämning av råoljor och råfetter", ersättas med bilaga 1 till detta direktiv.Artikel 2 I bilaga 2 till direktiv 72/199/EEG skall del 5, "Bestämning av virginiamycin genom agardiffusion", ersättas med bilaga 2 till detta direktiv.Artikel 3 I bilagan till direktiv 78/633/EEG skall del 1, "Bestämning av zinkbacitracin genom diffusion i agarsubstrat", ersättas med bilaga 3 till detta direktiv.Artikel 4 Medlemsstaterna skall senast den 1 juni 1984 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv och skall genast underrätta kommissionen om detta.Artikel 5 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 20 december 1983.På kommissionens vägnarPoul DALSAGERLedamot av kommissionen() EGT nr L 170, 3.8.1970, s. 2.() EGT nr L 279, 20.12.1971, s. 7.() EGT nr L 123, 29.5.1972, s. 6.() EGT nr L 206, 29.7.1978, s. 43.BILAGA 1 "4. BESTÄMNING AV RÅOLJOR OCH RÅFETTER1. Syfte och räckviddMed denna metod kan halten råoljor och råfetter bestämmas i foder. Metoden täcker inte den analys av oljehaltiga frön och frukter som definieras i rådets förordning 136/66/EEG av den 22 september 1966.Beroende på fodrets art används en av följande två metoder:1.1 Metod ATillämpas på oblandat foder av vegetabiliskt ursprung med undantag av sådant foder som enligt tillgänglig information innehåller oljor och fetter som inte kan extraheras fullständigt med petroleumeter utan föregående hydrolys. Exempel på detta är gluten, jäster, soja- och potatisproteiner. Metoden skall också tillämpas på foderblandningar med undantag av sådana som innehåller torrmjölk eller från vilka oljor och fetter inte kan extraheras fullständigt med petroleumeter utan föregående hydrolys.1.2 Metod BTillämpas på oblandat foder av animaliskt ursprung samt på sådant foder som nämns i punkt 1.1 som undantag från tillämpningen av metod A.2. Princip2.1 Metod AProvet extraheras med petroleumeter. Lösningsmedlet destilleras bort och återstoden torkas och vägs.2.2 Metod BProvet behandlas med saltsyra under uppvärmning. Blandningen kyls och filtreras. Återstoden sköljs och torkas och undergår därefter bestämning enligt metod A.3. Reagens3.1 Petroleumeter, kokpunkt mellan 40 och 60 °C. Bromtalet måste vara lägre än 1 och återstoden efter förångningen mindre än 2 mg/100 ml.3.2 Vattenfritt natriumsulfat.3.3 Saltsyra 3 M.3.4 Filtrermedel, t.ex. kiselgur, Hyflo-supercel.4. Utrustning4.1 Extraktionsutrustning. Om denna är försedd med hävert (Soxhletutrustning) skall förångningstakten vara sådan att cirka tio kretslopp sker per timme. Om hävert saknas, skall förångningstakten vara cirka 10 ml per minut.4.2 Extraktionshylsor som är fria från material som är lösliga i petroleumeter och som har en porositet som motsvarar kraven i punkt 4.1.4.3 Torkugn, antingen en vakuumtorkugn inställd på 75 ± 3 °C eller en varmluftsugn inställd på 100 ± 3 °C.5. Utförande5.1 Metod A (se 8.1)Väg upp 5 g av provet med en noggrannhet av 1 mg och placera det i en extraktionshylsa (4.2) och täck med en tuss fettfri bomull.Placera hylsan i extraktionsutrustningen (4.1) och extrahera med petroleumeter (3.1) under sex timmar. Samla petroleumeterextraktet i en torr, vägd kolv med pimpstensskärvor (1).Destillera bort lösningsmedlet. Torka återstoden efter förångningen genom att förvara kolven under en och en halv timme i torkugnen (4.3). Kyl i en exsickator och väg. Torka åter under 30 minuter för att kontrollera att oljornas och fetternas vikt förblir konstant (viktförlusten måste vara mindre än 1 mg mellan två på varandra följande vägningar).5.2 Metod BVäg upp 2,5 g av provet med en noggrannhet av 1 mg (se 8.2) och placera det i en 400 ml bägare eller en 300 ml konisk kolv. Tillsätt 100 ml saltsyra 3 M (3.3) och pimpstensskärvor. Täck bägaren med ett klockglas eller anslut en återloppskylare till den koniska kolven. Koka upp blandningen lätt över svag låga eller på kokplatta och behåll den där under en timme. Se till att produkten inte fastnar på behållarens innerväggar.Kyl och tillsätt så mycket filtrermedel (3.4) att inte någon olja eller något fett förloras under filtreringen. Filtrera genom fuktat, fettfritt, dubbelt filtrerpapper. Skölj återstoden i kallt vatten tills ett neutralt filtrat erhålls. Kontrollera att filtratet inte innehåller olja eller fett. Skulle så vara fallet, betyder det att provet måste extraheras med petroleumeter enligt metod A före hydrolys.Placera det dubbla filtrerpapperet som innehåller återstoden på ett klockglas och torka i ugnen vid 100 ± 3 °C under en och en halv timme.Placera det dubbla filtrerpapperet och den torkade återstoden i en extraktionshylsa (4.2) och täck med en fettfri bomullstuss. Placera hylsan i en extraktor (4.1) och fortsätt enligt anvisningarna i 5.1 andra och tredje stycket.6. ResultatberäkningÅterstodens vikt uttrycks i procent av provet.7. RepeterbarhetSkillnaden mellan två parallella bestämningar som utförs på samma prov av samma analytiker får inte överstiga:0,2 % absolutvärde för råolje- och råfetthalter under 5 %,4,0 % av det högsta resultatet för halter mellan 5 och 10 %,0,4 % absolutvärde för halter över 10 %.8. Anmärkningar8.1 Om produkterna har hög olje- och fetthalt och är svåra att krossa eller om det inte går att avskilja ett homogent prov för analys, används följande metod:Väg upp 20 g av provet med en noggrannhet av 1 mg och blanda med 10 g eller mer vattenfritt natriumsulfat (3.2). Extrahera med petroleumeter (3.1) enligt anvisningarna i 5.1. Tillsätt petroleumeter (3.1) till det erhållna extraktet till en sammanlagd volym av 500 ml och homogenisera. Ta 50 ml av lösningen och häll i en torr och vägd liten kolv som innehåller pimpstensskärvor (1). Destillera bort lösningsmedlet, torka och fortsätt enligt anvisningarna i 5.1 sista stycket.Avlägsna lösningsmedlet från återstoden efter extraktionen som finns kvar i hylsan och krossa extraktet till 1 mm stora partiklar, placera det på nytt i extraktionshylsan (tillsätt inte natriumsulfat) och fortsätt enligt anvisningarna i 5.1 andra och tredje stycket.Beräkna olje- och fetthalten i procent av provet med följande formel:(10 a + b) × 5dära = återstodens massa uttryckt i gram efter första extraktionen (den del av extraktet som används för analys),b = återstodens massa uttryckt i gram efter andra extraktionen.8.2 Om produkterna har låg olje- och fetthalt, kan analysprovet utökas till 5 g.(1) Om oljan eller fettet skall genomgå därpå följande kvalitetstester ersätts pimpstensskärvorna med glaspärlor."BILAGA 2 "5. BESTÄMNING AV VIRGINIAMYCIN- genom agardiffusion -1. Syfte och räckviddDenna metod är avsedd för bestämning av virginiamycin i foder och premixer. Lägsta gräns för bestämningen är 2 mg/kg (2 ppm) (1).2. PrincipProvet extraheras med en lösning av Tween 80 i metanol. Extraktet dekanteras eller centrifugeras och späds ut. Dess antibiotiska verkan bestäms genom mätning av virginiamycinets diffusion i ett agarmedium som inokulerats med Micrococcus luteus. Diffusionen kan påvisas genom att det bildas hämningszoner för mikroorganismen. Dessa zoners diameter antas stå i direkt proportion till logaritmen för den antibiotiska koncentrationen inom spektrumet för de använda antibiotiska koncentrationerna.3. Mikroorganism: micrococcus luteus ATCC 9341 (NCTC 8340, NCIB 8553)3.1 Skötsel av den lagerhållna odlingenInokulera provrör som innehåller skikt av odlingsmedium (4.1) med micrococcus luteus och låt inkubera under 24 timmar vid 30 °C. Förvara odlingen i kylskåp vid cirka 4 °C. Upprepa inokuleringen varannan vecka.3.2 Beredning av bakteriesuspensionen (a)Samla in tillväxten från ett nypreparerat agarskikt (3.1) med 2-3 ml koksaltlösning (4.3). Använd denna suspension till att inokulera 250 ml odlingsmedium (4.1) som förvaras i en Rouxkolv och låt inkubera 18-20 timmar vid 30 °C. Samla in tillväxten i 25 ml koksaltlösning (4.3) och blanda.Späd ut lösningen med koksaltlösning (4.3) i proportionen 1/10. Suspensionens ljustransmission måste vara cirka 75 % uppmätt vid 650 nm i en 1 cm cell mot koksaltlösning (4.3). Denna suspension kan förvaras en vecka vid cirka 4 °C.4. Odlingsmedium och reagens4.1 Odlings- och analysmedium (b)>Plats för tabell>4.2 Fosfatbuffert, pH 6>Plats för tabell>4.3 Koksaltlösning 0,8 % (vikt/volym): lös 8 g natriumklorid i vatten och späd till 1 000 ml. Sterilisera.4.4 Metanol.4.5 Blandning fosfatbuffert (4.2)/metanol (4.4): 80/20 (volym/volym).4.6 Lösning av Tween 80 i metanol 0,5 % (vikt/volym): lös upp 5 g Tween 80 i metanol (4.4) och späd med metanol till 1 000 ml.4.7 Standardsubstans: virginiamycin vars verkan är känd.(1) 1 mg virginiamycin motsvarar 1 000 brittiska enheter.(a) Andra metoder kan användas, förutsatt att det har fastställts att de ger liknande bakteriesuspensioner.(b) Varje kommersiellt odlingsmedium med liknande sammansättning som ger samma resultat kan användas.5. StandardlösningarLös upp en noggrant vägd kvantitet av standardsubstansen (4.7) i metanol (4.4) och späd med metanol (4.4) så att en lösning som innehåller 1 000 ìg virginiamycin per ml erhålls. Denna lösning är stabil i upp till fem dagar om den förvaras i en tillsluten kolv vid 4 °C.Av denna utgångslösning bereds genom successiv utspädning med blandningen (4.5) följande lösningar:>Plats för tabell>6. Beredning av extraktet och analyslösningarna6.1 Extraktion6.1.1 Produkter med en virginiamycinhalt upp till 100 mg/kgVäg upp 50 g av provet, tillsätt 200 ml av lösningen (4.6) och skaka om under 30 minuter. Låt fällningen sjunka till botten eller centrifugera, ta 20 ml av dekanteringslösningen (supernatanten) och indunsta till cirka 5 ml i en rotationsindunstare vid en temperatur av högst 40 °C. Späd ut återstoden med blandningen (4.5) så att en förväntad virginiamycinhalt av 1 ìg/ml (= u8) erhålls.6.1.2 Produkter med en virginiamycinhalt över 100 mg/kgVäg upp högst 10,0 g av provet med ett virginiamycininnehåll av 1-50 mg, tillsätt 100 ml av lösningen (4.6) och skaka om under 30 minuter. Låt fällningen sjunka till botten eller centrifugera och späd därefter ut dekanteringslösningen (supernatanten) med blandningen (4.5) så att en förväntad virginiamycinhalt av 1 ìg/ml (= u8) erhålls.6.2 AnalyslösningarAv lösning u8 bereds lösningarna u4 (förväntad halt: 0,5 ìg/ml), u2 (förväntad halt: 0,25 ìg/ml) och u1 (förväntad halt: 0,125 ìg/ml) genom successiv utspädning (1 + 1) med blandningen (4.5).7. Analysmetod7.1 Inokulering av analysmedietInokulera analysmediet (4.1) med bakteriesuspensionen (3.2) vid cirka 50 °C. Bestäm genom preliminära försök på plattor med mediet (4.1) vilken mängd av bakteriesuspensionen som krävs för att ge så stora och tydliga hämningszoner som möjligt vid de olika koncentrationerna av virginiamycin.7.2 Färdigställande av plattornaAgardiffusionen utförs på plattor med de fyra koncentrationerna av standardlösningen (s8, s4, s2 och s1) och av analyslösningen (u8, u4, u2 och u1). Det är nödvändigt att dessa fyra koncentrationer av extrakt och standardlösning placeras på varje platta. Välj därför plattor som är så stora att minst åtta hål med en diameter av 10-13 mm och lägst 30 mm mellan mittpunkterna kan göras i agarmediet. Provet kan utföras på glasplattor med en övertäckt aluminium- eller plastring, 200 mm i diameter och 20 mm hög, placerad högst upp.Täck plattorna med en så stor mängd av mediet (4.1), som inokulerats enligt 7.1, att ett cirka 2 mm tjockt lager bildas (60 ml till en platta med 200 mm diameter). Låt det jämnt fördelade lagret stelna, borra hålen och placera de exakt uppmätta volymerna analys- och standardlösning (mellan 0,10 och 0,15 ml i varje hål beroende på diameter) i hålen. Anbringa varje koncentration minst fyra gånger så att varje bestämning sker på grundval av en bedömning av 32 hämningszoner.7.3 InkubationInkubera plattorna under 16-18 timmar vid 30 ± 2 °C.8. UtvärderingMät hämningszonernas diameter med en noggrannhet av 0,1 mm. För in genomsnittsvärdena för varje koncentration på semilogaritmiskt rutat papper så att logaritmen för koncentrationen i förhållande till hämningszonernas diameter visas. Fastställ optimumlinjerna för såväl standardlösningen som extraktet, t.ex. enligt följande:Bestäm optimumpunkten för lägsta nivå standardlösning (SL) med formeln:a) SL = >NUM>7s1 + 4s2 + s4 - 2s8>DEN>10Bestäm optimumpunkten för högsta nivå standardlösning (SH) med formeln:b) SH = >NUM>7s8 + 4s4 + s2 - 2s1>DEN>10Beräkna på motsvarande sätt optimumpunkterna för lägsta nivå extrakt (UL) och högsta nivå extrakt (UH) genom att byta ut s1, s2, s4 och s8 mot u1, u2, u4 och u8 i ovanstående formler.För in de beräknade värdena för SL och SH på samma papper och förbind dem så att optimumlinjen för standardlösningen erhålls. För på motsvarande sätt in UL och UH och förbind dem så att optimumlinjen för extraktet erhålls.Om ingen interferens förekommer skall linjerna vara parallella. För praktiska ändamål kan linjerna anses vara parallella om värdena (SH-SL) och (UH-UL) inte avviker med mer än 10 % från sina medelvärden.Om linjerna inte visar sig vara parallella kan antingen u1 och s1 eller u8 och s8 avlägsnas och SL, SH, UL och UH beräknas med alternativformlerna så att alternativa optimumlinjer erhålls:a') SL = >NUM>5s1 + 2s2 - s4>DEN>6 eller >NUM>5s2 + 2s4 - s8>DEN>6b') SH = >NUM>5s4 + 2s2 - s1>DEN>6 eller >NUM>5s8 + 2s4 - s2>DEN>6och på motsvarande sätt för UL och UH. Samma parallellitetskriterium måste tillfredsställas.Det skall anges på slutrapporten att resultatet har beräknats med tre nivåer.När linjerna kan anses parallella beräknas logaritmen för den relativa aktiviteten (log A) med en av följande formler beroende på om tre eller fyra nivåer har använts för att påvisa parallellitet.För fyra nivåerc) Log A = >NUM>(u1 + u2 + u4 +u8 -s1- s2 - s4 -s8) 0,602>DEN>u4 + u8 + s4 + s8 - u1 - u2 - s1 - s2För tre nivåerd) Log A = >NUM>(u1 + u2 + u4 -s1 - s2 - s4) 0,401>DEN>u4 + s4 - u1 - s1ellerd`) Log A = >NUM>(u2 + u4 + u8 - s2 - s4 - s8) 0,401>DEN>u8 + s8 - u2 - s2Provextraktets aktivitet = motsvarande standardlösnings aktivitet A(U8 = S8 A)Om den relativa aktiviteten befinns ligga utanför intervallet 0,5-2,0 upprepas analysen med lämpliga justeringar av koncentrationerna av extraktet eller, om detta inte är möjligt, av standardlösningarna. Om den relativa aktiviteten inte kan bringas inom det föreskrivna intervallet måste varje erhållet resultat anses vara approximativt och detta skall anges i slutrapporten.Om linjerna inte befinns vara parallella upprepas bestämningen. Om parallellitet ändå inte uppstår måste bestämningen anses vara otillfredsställande.Uttryck resultatet i milligram virginiamycin per kilo foder.9. RepeterbarhetSkillnaden mellan resultaten av två parallella bestämningar som utförts på samma prov av samma analytiker får inte överstiga:2 mg/kg, absolutvärde, för halter av virginiamycin upp till 10 mg/kg,20 % i förhållande till det högsta värdet vid halter på 10-25 mg/kg,5 mg/kg, absolutvärde, för halter av virginiamycin mellan 25 och 50 mg/kg och10 % i förhållande till det högsta värdet vid halter över 50 mg/kg."BILAGA 3 "1. BESTÄMNING AV ZINKBACITRACIN- genom diffusion i agarsubstrat -1. Syfte och räckviddDenna metod är avsedd för bestämning av zinkbacitracin i foder och premixer. Lägsta gräns för bestämningen är 5 mg/kg (5 ppm) (1).2. PrincipProvet extraheras vid pH 2 med en blandning av metanol/vatten/saltsyra och en natriumsulfidlösning. Tillsatsen av natriumsulfid är avsedd att fälla ut alla lösliga kopparsalter som kan påverka analysen. Extraktet bringas till pH 6,5, koncentreras (om så är nödvändigt) och späds ut. Dess antibiotiska verkan bestäms genom mätning av zinkbacitracinets diffusion i ett agarmedium som inokulerats med Micrococcus luteus (flavus). Diffusionen kan påvisas genom att det bildas hämningszoner för mikroorganismen. Dessa zoners diameter antas stå i direkt proportion till logaritmen för den antibiotiska koncentrationen inom spektrumet för de använda antibiotiska koncentrationerna.3. Mikroorganism: micrococcus luteus (flavus) ATCC 102403.1 Skötsel av den lagerhållna odlingenInokulera provrör som innehåller skikt av odlingsmedium (4.1) med Micrococcus luteus (flavus) och låt inkubera under 24 timmar vid 30 °C. Förvara odlingen i kylskåp vid cirka 4 °C. Upprepa inokuleringen varannan vecka.3.2 Beredning av bakteriesuspensionen (a)Samla in tillväxten från ett nypreparerat agarskikt (3.1) med 2-3 ml koksaltlösning (4.3). Använd denna suspension till att inokulera 250 ml odlingsmedium (4.1) som förvaras i en Rouxkolv och låt inkubera 18-20 timmar vid 30 °C. Samla in tillväxten i 25 ml koksaltlösning (4.3) och blanda. Späd ut lösningen med koksaltlösning (4.3) i proportionen 1/10. Suspensionens ljustransmission måste vara cirka 75 % uppmätt vid 650 nm i en 1 cm-cell mot koksaltlösning (4.3). Denna suspension kan förvaras en vecka vid cirka 4 °C.4. Odlingsmedium och reagens4.1 Odlingsmedium (b)>Plats för tabell>4.2 Analysmedium>Plats för tabell>4.3 Koksaltlösning 0,8 % (vikt/volym): lös 8 g natriumklorid i vatten och späd till 1 000 ml. Sterilisera.4.4 Blandning av metanol/vatten/saltsyra (4.6) enligt följande:80/17,5/2,5 (volym/volym/volym).(1) 1 mg foderzinkbacitracin motsvarar 42 internationella enheter (IE).(a) Andra metoder kan användas, förutsatt att det har fastställts att de ger liknande bakteriesuspensioner.(b) Varje kommersiellt odlingsmedium med liknande sammansättning som ger samma resultat kan användas.4.5 Fosfatbuffert, pH 6,5>Plats för tabell>4.6 Saltsyra (d: 1,18 till 1,19).4.7 Saltsyra (0,1 M).4.8 Natriumhydroxidlösning 1 M.4.9 Natriumsulfidlösning cirka 0,5 M.4.10 Bromkresolpurpurlösning 0,04 % (vikt/volym): lös upp 0,1 g bromkresolpurpur i 18,5 ml natriumhydroxidlösning 0,01 M. Tillsätt vatten till 250 ml och blanda.4.11 Standardsubstans: zinkbacitracin vars verkan är känd (i IE).5. StandardlösningarVäg upp en mängd standardzinkbacitracin (4.11) som motsvarar 1050 IE (enligt angiven aktivitet). Tillsätt 5 ml saltsyra 0,1 M (4.7) och låt stå i 15 minuter. Tillsätt 30 ml vatten, justera pH till 4,5 med fosfatbuffert (4.5) (cirka 4 ml), tillsätt vatten till 50 ml volym och blanda väl (1 ml = 21 IE).Av denna lösning bereds genom successiv utspädning med fosfatbuffert (4.5) följande lösningar:>Plats för tabell>6. Beredning av extraktet och analyslösningarna6.1 Extraktion6.1.1 Premixer och mineralfoderVäg upp 2,0-5,0 g av provet, tillsätt 29,0 ml av blandningen (4.4) och 1,0 ml natriumsulfidlösning (4.9) och skaka om hastigt. Kontrollera att pH är cirka 2. Skaka om under 10 minuter, tillsätt 30 ml fosfatbuffert (4.5), skaka om under 15 minuter och centrifugera. Ta en lämplig del av dekanteringslösningen (supernatanten) och justera pH till 6,5 med natriumhydroxidlösning 1 M (4.8) med hjälp av pH-mätare eller med bromkresolpurpurlösningen (4.10) som indikator.Späd ut med fosfatbuffert (4.5) så att en förväntad zinkbacitracinhalt av 0,42 IE/ml (= u8) erhålls.6.1.2 ProteinkoncentratVäg upp 10,0 g av provet, tillsätt 49,0 ml av blandningen (4.4) och 1,0 ml natriumsulfidlösning (4.9) och skaka om hastigt. Kontrollera att pH är cirka 2. Skaka om under 10 minuter. Tillsätt 50 ml fosfatbuffert (4.5), skaka om under 15 minuter och centrifugera. Ta en lämplig volym av dekanteringslösningen (supernatanten) och justera pH till 6,5 med natriumhydroxidlösning 1 M (4.8) med hjälp av pH-mätare eller med bromkresolpurpurlösningen (4.10) som indikator.Indunsta till cirka halva volymen i rotationsindunstare vid högst 35 °C. Späd med fosfatbuffert (4.5) så att en förväntad zinkbacitracinhalt av 0,42 IE/ml (= u8) erhålls.6.1.3 Övriga foderVäg upp 10,0 g av provet (20,0 g vid en förväntad zinkbacitracinhalt av 5 mg/kg). Tillsätt en blandning av 24,0 ml av blandningen (4.4) och 1,0 ml natriumsulfidlösning (4.9) och homogenisera under 10 minuter. Tillsätt 25 ml fosfatbuffert (4.5), skaka om under 15 minuter och centrifugera. Ta 20 ml av dekanteringslösningen (supernatanten) och justera pH till 6,5 med natriumhydroxidlösning 1 M (4.8) med hjälp av pH-mätare eller med bromkresolpurpurlösningen (4.10) som indikator. Indunsta till cirka 4 ml i rotationsindunstare vid högst 35 °C. Späd återstoden med fosfatbuffert (4.5) så att en förväntad zinkbacitracinhalt av 0,42 IE/ml (= u8) erhålls.6.2 AnalyslösningarAv lösning u8 bereds lösningarna u4 (förväntad halt: 0,21 IE/ml), u2 (förväntad halt: 0,105 IE/ml) och u1 (förväntad halt: 0,0525 IE/ml) genom successiv utspädning (1 + 1) med fosfatbuffert (4.5).7. Analysmetod7.1 Inokulering av analysmedietInokulera analysmediet (4.2) med bakteriesuspensionen (3.2) vid cirka 50 °C. Bestäm genom preliminära försök på plattor med mediet (4.2) vilken mängd av bakteriesuspensionen som krävs för att ge så stora och tydliga hämningszoner som möjligt vid de olika koncentrationerna av zinkbacitracin.7.2 Färdigställande av plattornaAgardiffusionen utförs på plattor med de fyra koncentrationerna av standardlösningen (s8, s4, s2 och s1) och av analyslösningen (u8, u4, u2 och u1). Det är nödvändigt att dessa fyra koncentrationer av extrakt och standardlösning placeras på varje platta. Välj därför plattor som är så stora att minst åtta hål med en diameter av 10-13 mm och lägst 30 mm mellan mittpunkterna kan göras i agarmediet. Provet kan utföras på glasplattor med en övertäckt aluminium- eller plastring, 200 mm i diameter och 20 mm hög, placerad högst upp.Täck plattorna med en så stor mängd av mediet (4.2), som inokulerats enligt 7.1, att ett cirka 2 mm tjockt lager bildas (60 ml till en platta med 200 mm diameter). Låt det jämnt fördelade lagret stelna, borra hålen och placera de exakt uppmätta volymerna analys- och standardlösning (mellan 0,10 och 0,15 ml i varje hål beroende på diameter) i hålen. Anbringa varje koncentration minst fyra gånger så att varje bestämning sker på grundval av en bedömning av 32 hämningszoner.7.3 InkubationInkubera plattorna under 16-18 timmar vid 30 ± 2 °C.8. UtvärderingMät hämningszonernas diameter med en noggrannhet av 0,1 mm. För in genomsnittsvärdena för varje koncentration på semilogaritmiskt rutat papper så att logaritmen för koncentrationen i förhållande till hämningszonernas diameter visas. Fastställ optimumlinjerna för såväl standardlösningen som extraktet, t.ex. enligt följande:Bestäm optimumpunkten för lägsta nivå standardlösning (SL) med formeln:a) SL = >NUM>7s1 + 4s2 + s4 - 2s8>DEN>10Bestäm optimumpunkten för högsta nivå standardlösning (SH) med formeln:b) SH = >NUM>7s8 + 4s4 + s2 - 2s1>DEN>10Beräkna på motsvarande sätt optimumpunkterna för lägsta nivå extrakt (UL) och högsta nivå extrakt (UH) genom att byta ut s1, s2, s4 och s8 mot u1, u2, u4 och u8 i ovanstående formler.För in de beräknade värdena för SL och SH på samma papper och förbind dem så att optimumlinjen för standardlösningen erhålls. För på motsvarande sätt in UL och UH och förbind dem så att optimumlinjen för extraktet erhålls.Om ingen interferens förekommer skall linjerna vara parallella. För praktiska ändamål kan linjerna anses vara parallella om värdena (SH-SL) och (UH-UL) inte avviker med mer än 10 % från sina medelvärden.Om linjerna inte visar sig vara parallella kan antingen u1 och s1 eller u8 och s8 avlägsnas och SL, SH, UL och UH beräknas med alternativformlerna så att alternativa optimumlinjer erhålls:a') SL = >NUM>5s1 + 2s2 - s4>DEN>6 eller >NUM>5s2 + 2s4 - s8>DEN>6b') SH = >NUM>5s4 + 2s2 - s1>DEN>6eller >NUM>5s8 + 2s4 - s2>DEN>6och på motsvarande sätt för UL och UH. Samma parallellitetskriterium måste tillfredsställas. Det skall anges på slutrapporten att resultatet har beräknats med tre nivåer.När linjerna kan anses parallella beräknas logaritmen för den relativa aktiviteten (log A) med en av följande formler beroende på om tre eller fyra nivåer har använts för att påvisa parallellitet.För fyra nivåerc) Log A = >NUM>(u1 + u2 + u4 +u8 -s1- s2 - s4 -s8) 0,602>DEN>u4 + u8 + s4 + s8 - u1 - u2 - s1 - s2För tre nivåerd) Log A = >NUM>(u1 + u2 + u4 -s1 - s2 - s4) 0,401>DEN>u4 + s4 - u1 - s1ellerd') Log A = >NUM>(u2 + u4 + u8 - s2 - s4 - s8) 0,401>DEN>u8 + s8 - u2 - s2Provextraktets aktivitet = motsvarande standardlösnings aktivitet A(U8 = S8 A)Om den relativa aktiviteten befinns ligga utanför intervallet 0,5-2,0 upprepas analysen med lämpliga justeringar av koncentrationerna av extraktet eller, om detta inte är möjligt, av standardlösningarna. Om den relativa aktiviteten inte kan bringas inom det föreskrivna intervallet måste varje erhållet resultat anses vara approximativt och detta skall anges i slutrapporten.Om linjerna inte befinns vara parallella upprepas bestämningen. Om parallellitet ändå inte uppstår måste bestämningen anses vara otillfredsställande.Uttryck resultatet i milligram zinkbacitracin per kilo foder.9. RepeterbarhetSkillnaden mellan resultaten av två parallella bestämningar som utförts på samma prov av samma analytiker får inte överstiga:2 mg/kg, absolutvärde, för halter av zinkbacitracin upp till 10 mg/kg,20 % i förhållande till det högsta värdet vid halter på 10-25 mg/kg,5 mg/kg, absolutvärde, för halter mellan 25 och 50 mg/kg och10 % i förhållande till det högsta värdet vid halter över 50 mg/kg."


Avis juridique important

|

31996L0065

Kommissionens direktiv 96/65/EG av den 11 oktober 1996 om anpassning till tekniska framsteg, för fjärde gången, av rådets direktiv 88/379/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat (beredningar), och ändring av direktiv 91/442/EEG om farliga preparat vilkas förpackningar måste vara försedda med barnsäkra förslutningsanordningar (Text av betydelse för EES)

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 265 , 18/10/1996 s. 0015 - 0017

KOMMISSIONENS DIREKTIV 96/65/EG av den 11 oktober 1996 om anpassning till tekniska framsteg, för fjärde gången, av rådets direktiv 88/379/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat (beredningar), och ändring av direktiv 91/442/EEG om farliga preparat vilkas förpackningar måste vara försedda med barnsäkra förslutningsanordningar (Text av betydelse för EES)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 88/379/EEG av den 7 juni 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat (beredningar) (1), senast ändrat genom kommissionens direktiv 93/18/EEG (2), särskilt artiklarna 6 och 15 i detta, ochmed beaktande av följande:I bilaga VI till rådets direktiv 67/548/EEG (3), senast ändrat genom kommissionens direktiv 96/54/EG (4), fastställs nya kriterier och en ny riskfras för ämnen som är farliga att förtäras på grund av risk för kemisk lunginflammation under faroklassen hälsoskadlig, och i synnerhet riskfras R 65.Bestämmelserna i bilaga I till direktiv 88/379/EEG skall därför förses med ett tillägg.I bilagan till kommissionens direktiv 91/442/EEG (5) definieras, i enlighet med artikel 6 i direktiv 88/379/EEG, egenskaperna av vissa beredningar som skall förses med barnsäkra förslutningsanordningar. Förteckningen över dessa egenskaper bör ses över på nytt för att anpassas till kriterierna för ämnen som är farliga att förtäras på grund av risk för kemisk lunginflammation i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG.Bestämmelserna i detta direktiv överensstämmer med yttrandet av kommittén för anpassning till tekniska framsteg av direktiv om avskaffande av tekniska handelshinder inom sektorn farliga ämnen och beredningar.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Bilaga I till direktiv 88/379/EEG skall kompletteras med ett nytt stycke 1.3 i enlighet med bilaga I till det här direktivet.Artikel 2 Direktiv 91/442/EEG ändras på följande sätt:- Artikel 2 skall ersättas med följande artikel:"Artikel 2Bestämmelserna i artikel 1 och 2 i direktiv 90/35/EEG samt i artikel 1 i detta direktiv skall, med undantag för de beredningar som beskrivs under punkt a i bilagan, även gälla för beredningar som erbjuds eller säljs för konsumentbruk i aerosolförpackningar eller i behållare som är försedda med fast spraymunstycke."- Bilagan skall ersättas med bilaga II till detta direktiv.Artikel 3 1. Medlemsstaterna skall anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 31 maj 1998. De skall genast underrätta kommissionen om detta.2. Detta direktiv träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.3. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.Artikel 4 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 11 oktober 1996.På kommissionens vägnarMartin BANGEMANNLedamot av kommissionen(1) EGT nr L 187, 16.7.1988, s. 14.(2) EGT nr L 104, 29.4.1993, s. 46.(3) EGT nr 196, 16.8.1967, s. 1.(4) EGT nr L 248, 30.9.1996, s. 1.(5) EGT nr L 238, 27.8.1991, s. 25.BILAGA I Följande stycke 1.3 skall läggas till bilaga I till direktiv 88/379/EEG:"1.3. Beredningar som är farliga att förtäras på grund av risk för kemisk lunginflammationBeredningar som är farliga att förtäras på grund av risk för kemisk lunginflammation (R 65) skall klassificeras och märkas i enlighet med kriterierna i stycke 3.2.3 i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG.Vid tillämpningen av den konventionella metoden i enlighet med artikel 3.5 c i och ii i direktiv 88/379/EEG, skall ingen hänsyn tas till ett ämnes klassificering med R 65."BILAGA II "BILAGAEgenskaper som avses i artikel 1:a) Beredningar som utgör en hälsofara vid förtäring på grund av risk för kemisk lunginflammation (R 65) och som klassificeras och märks i enlighet med stycke 3.2.3 i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG.b) Minst ett av nedanstående ämnen ingår i en koncentration som är lika med eller högre än den angivna högsta individuella koncentrationen.>Plats för tabell>


Avis juridique important

|

31982L0148

Rådets direktiv 82/148/EEG av den 3 mars 1982 om ändring av direktiv 79/279/EEG om samordning av villkoren för upptagande av värdepapper till officiell notering vid fondbörs och direktiv 80/390/EEG om samordning av kraven på upprättande, granskning och spridning av prospekt som skall offentliggöras vid upptagande av värdepapper till officiell notering vid fondbörs

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 062 , 05/03/1982 s. 0022 - 0023 Finsk specialutgåva Område 6 Volym 2 s. 0086  Spansk specialutgåva: Område 06 Volym 2 s. 0137  Svensk specialutgåva Område 6 Volym 2 s. 0086  Portugisisk specialutgåva: Område 06 Volym 2 s. 0137

RÅDETS DIREKTIV av den 3 mars 1982 om ändring av direktiv 79/279/EEG om samordning av villkoren för upptagande av värdepapper till officiell notering vid fondbörs och direktiv 80/390/EEG om samordning av kraven på upprättande, granskning och spridning av prospekt som skall offentliggöras vid upptagande av värdepapper till officiell notering vid fondbörs (82/148/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artiklarna 54.3 g och 100 i detta,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), ochmed beaktande av följande:Medlemsstaterna skall följa direktiv 79/279/EEG (3) inom två år efter dagen för dess anmälan. Anmälan gjordes den 8 mars 1979. Perioden löpte därför ut den 8 mars 1981. Den förlängdes dock med ett år för de medlemsstater som samtidigt genomförde direktiv 79/279/EEG och 80/390/EEG (4) vilket innebär att perioden i dessa fall löper ut den 8 mars 1992.Medlemsstaterna skall följa direktiv 80/390/EEG inom 30 månader efter dagen för dess anmälan. Anmälan gjordes den 19 mars 1980. Perioden löper därför ut den 19 september 1982. Perioden skall dock löpa ut tidigare, den 8 mars 1982, för medlemsstater som samtidigt genomför direktiven 79/279/EEG och 80/390/EEG.Medlemsstaterna skall senast den 30 juni 1983 följa rådets direktiv 82/121/EEG av den 15 februari 1982 om information som regelbundet skall offentliggöras av bolag vars aktier har upptagits till officiell notering vid fondbörs (5).Dessa tre direktiv är nära sammanlänkade inte bara för att syftet med dem alla tre är att samordna ett antal regler för värdepapper som har tagits upp till officiell notering vid fondbörs, eller för vilka upptagande till sådan officiell notering har begärts, utan framför allt på grund av att dessa tre direktiv syftar till att på gemenskapsnivå införa en samordnad politik vad avser information om ifrågavarande värdepapper.Medlemsstaterna bör därför ges möjlighet att genomföra de tre direktiven samtidigt så att de inte behöver sätta igång flera lagstiftningsförfaranden i tät följd på samma område, vilket kan innebära en orimlig extra arbetsbörda för nationella parlament eller börsmyndigheter.Direktiven 79/279/EEG och 80/390/EEG bör därför ändras så att medlemsstaterna kan genomföra dem samtidigt som direktiv 82/121/EEG, det vill säga senast den 30 juni 1983.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Följande stycke skall läggas till i artikel 22.1 i direktiv 79/279/EEG:"Denna period skall emellertid förlängas till den 30 juni 1983 för de medlemsstater som samtidigt genomför detta direktiv och direktiven 80/390/EEG och 82/121/EEG."Artikel 2 Följande stycke skall läggas till i artikel 27.1 i direktiv 80/390/EEG:"Denna period skall förlängas till den 30 juni 1983 för de medlemsstater som samtidigt genomför detta direktiv och direktiven 79/279/EEG och 82/121/EEG."Artikel 3 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 3 mars 1982.På rådets vägnarL. TINDEMANSOrdförande(1) Yttrandet avgivet den den 19 februari 1982.(2) Yttrandet avgivet den den 25 februari 1982.(3) EGT nr L 66, 16.3.1979, s. 21.(4) EGT nr L 100, 17.4.1980, s. 1.(5) EGT nr L 48, 20.2.1982, s. 26.


Avis juridique important

|

32001L0045

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/45/EG av den 27 juni 2001 om ändring av rådets direktiv 89/655/EEG om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet (andra särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (Text av betydelse för EES)

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 195 , 19/07/2001 s. 0046 - 0049

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/45/EGav den 27 juni 2001om ändring av rådets direktiv 89/655/EEG om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet (andra särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG)(Text av betydelse för EES)EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 137.2 i detta,med beaktande av kommissionens förslag som framlagts efter samråd med Rådgivande kommittén för arbetarskyddsfrågor(1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2),efter att ha hört Regionkommittén,i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget(3), ochav följande skäl:(1) I artikel 137.2 i fördraget föreskrivs att rådet genom direktiv kan anta minimikrav för att främja förbättringar, särskilt av arbetsmiljön, för att säkerställa en högre skyddsnivå för arbetstagarnas säkerhet och hälsa.(2) Enligt samma artikel skall i dessa direktiv sådana administrativa, finansiella och rättsliga ålägganden undvikas som motverkar tillkomsten och utvecklingen av små och medelstora företag.(3) Målsättningen att förbättra arbetstagarnas säkerhet, hygien och hälsa får inte underordnas rent ekonomiska överväganden.(4) Det är väsentligt att de minimikrav som skall säkerställa en högre skyddsnivå för arbetstagarnas hälsa och säkerhet vid användningen av arbetsutrustning avsedd för tillfälligt arbete på nivåer över mark- eller golvplan efterlevs om arbetstagarnas hälsa och säkerhet skall kunna tryggas.(5) De bestämmelser som antagits i enlighet med artikel 137.2 i fördraget hindrar inte någon medlemsstat från att bibehålla eller införa mer långtgående bestämmelser för arbetsskydd, så länge bestämmelserna är förenliga med fördraget.(6) Arbete på nivåer över mark- eller golvplan kan utsätta arbetstagarna för särskilt stora risker när det gäller hälsa och säkerhet, särskilt risk för fall från höjd och andra allvarliga arbetsolyckor, som utgör en hög procentandel av olyckorna, särskilt av dödsolyckorna.(7) Egenföretagare och arbetsgivare som själva deltar i arbetet och personligen använder arbetsutrustning som är avsedd för tillfälligt arbete på nivåer över mark- eller golvplan kan äventyra arbetstagarnas säkerhet och hälsa.(8) Rådets direktiv 92/57/EEG av den 24 juni 1992 om minimikrav för säkerhet och hälsa på tillfälliga eller rörliga byggarbetsplatser (åttonde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG)(4) ålägger denna kategori av personer en skyldighet att iaktta bl.a. artikel 4 och bilaga I i direktiv 89/655/EEG(5).(9) Arbetsgivare som har för avsikt att låta utföra tillfälligt arbete på nivåer över mark- eller golvplan måste välja arbetsutrustning som ger ett tillräckligt skydd mot risken för fall från höjd.(10) I allmänhet ger gemensamma skyddsåtgärder mot fall ett bättre skydd än personliga skyddsåtgärder. Valet och användningen av utrustning som är anpassad till varje arbetsplats för att förhindra och undanröja risker bör kompletteras med särskild utbildning och ytterligare undersökningar om så är lämpligt.(11) Stegar, byggnadsställningar och linor är den utrustning som oftast används när tillfälligt arbete på nivåer över mark- eller golvplan utförs, och därför är säkerheten och hälsan för de arbetstagare som utför denna typ av arbete i hög grad beroende av att utrustningen används korrekt. Det måste preciseras hur utrustningen kan användas av arbetstagarna på säkrast möjliga sätt. Arbetstagarna måste därför få specifik och lämplig utbildning.(12) Detta direktiv är det lämpligaste sättet att uppnå de mål som eftersträvas, och det går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de målen.(13) Detta direktiv är ett konkret bidrag till införandet av den inre marknadens sociala dimension.(14) Medlemsstaterna bör ges möjlighet att utnyttja en övergångsperiod för att kunna beakta de särskilda problem som små och medelstora företag står inför.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Texten i bilagan till detta direktiv skall läggas till i bilaga II till direktiv 89/655/EEG.Artikel 21. Medlemsstaterna skall anta och offentliggöra de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 19 juli 2004. De skall genast underrätta kommissionen om detta.Vid tillämpningen av punkt 4 i bilagan skall medlemsstaterna ges möjlighet att utnyttja en övergångsperiod på högst två år från och med det datum som anges i första stycket för att beakta olika situationer som kan uppstå särskilt i samband med små och medelstora företags praktiska tillämpning av detta direktiv.2. När medlemsstaterna antar dessa åtgärder skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.3. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de redan har antagit eller antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 3Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Artikel 4Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Luxemburg den 27 juni 2001.På Europaparlamentets vägnarN. FontaineOrdförandePå rådets vägnarA. BourgeoisOrdförande(1) EGT C 247 E, 31.8.1999, s. 23 ochEGT C 62 E, 27.2.2001, s. 113.(2) EGT C 138, 18.5.1999, s. 30.(3) Europaparlamentets yttrande av den 21 september 2000 (EGT C 146, 17.5.2001, s. 78), rådets gemensamma ståndpunkt av den 23 mars 2001 (EGT C 142, 15.5.2001, s. 16) och Europaparlamentets beslut av den 14 juni 2001.(4) EGT L 245, 26.8.1992, s. 6.(5) EGT L 393, 30.12.1989, s. 1.BILAGA"4. Bestämmelser om användningen av arbetsutrustning avsedd för tillfälligt arbete på nivåer över mark- eller golvplan.4.1 Allmänna bestämmelser4.1.1 Om i enlighet med artikel 6 i direktiv 89/391/EEG och artikel 3 i det här direktivet tillfälligt arbete på nivåer över mark- eller golvplan inte kan utföras från en lämplig yta på ett säkert sätt och under ergonomiskt lämpliga förhållanden skall den arbetsutrustning väljas som på lämpligaste sätt garanterar och upprätthåller säkra arbetsförhållanden. Gemensamma skyddsåtgärder skall prioriteras framför personliga skyddsåtgärder. Arbetsutrustningen skall vara dimensionerad för den typ av arbete som skall utföras och för de belastningar som går att förutse samt möjliggöra riskfri förflyttning.Valet av lämpligaste sättet för tillträde en tillfällig arbetsplats på nivåer över mark- eller golvplan skall ske med hänsyn till hur ofta förflyttningar sker, vilken höjd som skall nås och hur länge användningen pågår. Det valda sättet skall också möjliggöra evakuering i en nödsituation. Förflyttningen mellan en utrustning för tillträde och plattformar, ställningslag eller spångar får inte innebära någon ytterligare risk för fall.4.1.2 Användningen av stege som plats för arbete på nivåer över mark- eller golvplan skall begränsas till de förhållanden där, med hänsyn till punkt 4.1.1, annan och säkrare arbetsutrustning inte är befogad på grund av att användningen är förenad med obetydliga risker och på grund av antingen att utrustningen används under kort tid eller att det råder förhållanden på platsen som arbetsgivaren inte kan förändra.4.1.3 Användning av linor för att komma åt arbetsplatsen och inta arbetsposition får endast tillåtas under sådana omständigheter där det av riskbedömningen framgår att arbetet kan utföras under säkra förhållanden och där användningen av annan säkrare arbetsutrustning inte är befogad.En arbetssits försedd med lämpliga tillbehör skall tillhandahållas om riskbedömningen och i synnerhet arbetets varaktighet och den ergonomiska belastningen föranleder detta.4.1.4 Beroende på vilken typ av arbetsutrustning som valts på grundval av ovannämnda punkter skall lämpliga åtgärder fastställas för att minimera de risker för arbetstagarna som är förbundna med denna typ av utrustning. Om så krävs skall anordningar för skydd mot fall installeras. Dessa anordningar skall vara så utformade och ha en sådan hållfasthet att fall förhindras eller bromsas upp så att det i möjligaste mån förhindras att arbetstagarna skadas. De gemensamma anordningarna för skydd mot fall får endast upphöra vid platserna för tillträde till stege eller trappa.4.1.5 När det för utförandet av ett särskilt arbete är nödvändigt att tillfälligt ta bort en gemensam anordning för skydd mot fall, skall effektiva säkerhetsåtgärder som kompenserar detta vidtas. Arbetet får inte utföras förrän dessa åtgärder har vidtagits. När detta särskilda arbete slutgiltigt eller tillfälligt har avslutats skall de gemensamma anordningarna för skydd mot fall återställas.4.1.6 Tillfälligt arbete på nivåer över mark- eller golvplan får endast utföras när väderförhållandena inte innebär någon risk för arbetstagarnas säkerhet och hälsa.4.2 Särskilda bestämmelser om användning av stegar4.2.1 Stegar skall placeras på ett sådant sätt att deras stabilitet under användningen säkras. Bärbara stegar skall vila på ett stadigt, hållfast och orörligt underlag av lämplig storlek så att stegpinnarna förblir i horisontellt läge. Upphängda stegar skall vara fastsatta på ett säkert sätt och, med undantag för repstegar, så att de inte kan rubbas eller komma i svängning.4.2.2 Bärbara stegar skall hindras från att glida under användningen, antingen genom att den nedre eller övre delen av stegens bärande ben förankras, eller genom en anordning som förhindrar glidning eller på något annat sätt som är lika effektivt. Stegarna skall vara tillräckligt mycket högre än det plan som skall nås med hjälp av stegen, om inte andra anordningar gör det möjligt för arbetstagarna att hålla sig fast på ett säkert sätt. Stegar som är sammansatta av flera sektioner och utskjutsstegar skall användas på ett sådant sätt att det säkerställs att de olika delarna inte kan rubbas i förhållande till varandra. Hjulförsedda stegar skall säkras mot rörelser innan de används.4.2.3 Stegar skall användas på ett sådant sätt att arbetstagaren hela tiden kan stå stadigt och hålla sig fast på ett säkert sätt. Särskilt får arbetstagaren inte förhindras från att hålla sig fast på ett säkert sätt om han måste bära något i handen när han befinner sig på en stege.4.3 Särskilda bestämmelser om användning av byggnadsställningar4.3.1 Om dimensioneringsberäkningen för den aktuella byggnadsställningen inte är tillgänglig eller om den inte täcker det utförande som planeras, skall en hållfasthets- och stabilitetsberäkning göras, om inte byggnadsställningen monteras enligt en allmänt erkänd standardmodell.4.3.2 Beroende på den valda byggnadsställningens komplexitet skall en plan för montering, användning och demontering upprättas av en kompetent person. Denna plan kan utformas som en plan för det allmänna användningsområdet kompletterad med detaljerade, särskilda uppgifter om den aktuella byggnadsställningen.4.3.3 En byggnadsställnings stödkomponenter skall förhindras från att glida, antingen genom att de förankras i stödytan, eller genom en anordning som förhindrar glidning eller på något annat sätt som är lika effektivt, och den bärande ytan skall ha tillräcklig bärkraft. Byggnadsställningen skall vara garanterat stabil. Oavsiktlig förflyttning av byggnadsställningar på hjul vid arbete på nivåer över mark- eller golvplan skall förhindras genom lämpliga anordningar.4.3.4 Byggnadsställningens ställningslag skall vad avser dimensioner, form och placering vara anpassat till arbetets art ochtill den belastning som det kommer att utsättas för samt tillåta att arbete och förflyttning kan ske på ett säkert sätt. Byggnadsställningens ställningslag skall vara fäst på ett sådant sätt att dess delar inte rubbas vid normal användning. Inget farligt mellanrum får förekomma mellan de delar som utgör ställningslaget och de vertikala gemensamma anordningarna för skydd mot fall.4.3.5 När vissa partier av en byggnadsställning inte är färdiga att användas, till exempel vid montering, nedmontering eller ändringar, skall dessa partier utmärkas med varningsskyltar i enlighet med de nationella bestämmelser genom vilka direktiv 92/58/EEG har överförts och på lämpligt sätt fysiskt avgränsas så att tillträde till det farliga området förhindras.4.3.6 Byggnadsställningar får monteras, nedmonteras eller avsevärt ändras endast under en kompetent persons ledning och av arbetstagare som i enlighet med bestämmelserna i artikel 7 har fått lämplig specialutbildning för det arbete som skall utföras och de särskilda risker detta kan medföra, i synnerhet när det gällera) förståelsen av planer för montering, nedmontering eller ändring av byggnadsställningen i fråga,b) säkerhet vid montering, nedmontering eller ändring av byggnadsställningen i fråga,c) åtgärder för att förebygga risk för fall för personer eller föremål,d) säkerhetsåtgärder när väderförhållandena förändras på ett sätt som påverkar säkerheten negativt vid den berörda byggnadsställningen,e) villkor beträffande tillåten belastning,f) varje annan risk som det ovan nämnda arbetet med montering, nedmontering eller ändringar kan medföra.Den person som lederoch de arbetstagare som utför sådana arbeten skall ha tillgång till den plan för montering och demontering som avses i punkt 4.3.2 och eventuella anvisningar i denna.4.4 Särskilda bestämmelser om användning av linor för att komma åt arbetsplatsen och inta arbetspositionVid användning av linor för att komma åt arbetsplatsen och inta arbetsposition skall följande villkor vara uppfyllda:a) Systemet skall omfatta minst två separat fästade linor, den ena för tillträde, nedstigning och stöd (arbetslina) och den andra för säkerhet (säkerhetslina).b) Arbetstagaren skall vara utrustad med, och använda, lämplig sele och skall genom denna vara kopplad till säkerhetslinan.c) Arbetslinan skall vara försedd med en anordning för säker ned- och uppstigning samt med ett system för automatisk låsning, så att fall kan förhindras om användaren förlorar kontrollen över sina rörelser. Säkerhetslinan skall vara utrustad med en rörlig anordning som förhindrar fall och som följer med i arbetstagarens förflyttningar.d) De verktyg och annan utrustning som en arbetstagare använder skall vara säkrad vid arbetstagarens sele eller arbetssits eller på annat lämpligt sätt.e) Arbetet skall planeras och övervakas på ett korrekt sätt, så att arbetstagaren omedelbart kan få hjälp vid ett nödläge.f) De arbetstagare som berörs skall, i enlighet med bestämmelserna i artikel 7, få lämplig specialutbildning för det arbete som skall göras, särskilt i räddningsmetoder.I undantagsfall, då användning av två linor enligt riskbedömningen skulle göra arbetet farligare, kan användning av en enda lina tillåtas om lämpliga säkerhetsåtgärder har vidtagits för att garantera säkerheten i enlighet med nationell lagstiftning och/eller praxis."


title: Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/87/EU av den 16 november 2011 om ändring av direktiv 2000/25/EG vad gäller tillämpningen av utsläppssteg på smalspåriga traktorer Text av betydelse för EES

text:
               18.11.2011

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 301/1

         EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2011/87/EU
   av den 16 november 2011
   om ändring av direktiv 2000/25/EG vad gäller tillämpningen av utsläppssteg på smalspåriga traktorer
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114,
   med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
   efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
   med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
   i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och
   av följande skäl:

               (1)

               I Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/25/EG av den 22 maj 2000 om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer avsedda för jordbruks- eller skogsbrukstraktorer (3) behandlas avgasutsläpp från motorer installerade i jordbruks- och skogsbrukstraktorer i syfte att ytterligare skydda människors hälsa och miljön. Direktiv 2000/25/EG föreskrev att de utsläppsgränser som var tillämpliga 2010 för typgodkännande av majoriteten av motorer med kompressionständning, med beteckningen ”steg III A”, skulle ersättas med strängare steg III B-gränser, vilka skulle träda i kraft successivt från och med den 1 januari 2010 för typgodkännande, och från och med den 1 januari 2011 för utsläppande på marknaden, av sådana motorer. Steg IV, med strängare utsläppsgränser än steg III B, kommer att träda i kraft successivt från och med den 1 januari 2013 för typgodkännande av sådana motorer och från och med den 1 januari 2014 för utsläppande på marknaden.

               (2)

               Enligt artikel 2 b i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/26/EG av den 21 april 2004 om ändring av direktiv 97/68/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som skall monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg (4) ska kommissionen se över tillgänglig teknik för att se om gränsvärdena för steg III B och steg IV är rimliga, också ur kostnads-/nyttosynvinkel, och bedöma om det eventuellt krävs ytterligare flexibla lösningar, undantag eller senare införandedatum för vissa utrustnings- och motortyper och ta hänsyn till motorer som installerats i maskiner som inte är avsedda att användas på vägar och som används säsongvis. Artikel 4.8 i direktiv 2000/25/EG innehåller dessutom en översynsklausul med hänsyn till de särskilda egenskaperna hos traktorer i kategorierna T2, T4.1 och C2.

               (3)

               Europaparlamentets och rådets direktiv 97/68/EG (5) har blivit föremål för flera tekniska undersökningar. Till följd av dessa tekniska undersökningar som gjordes 2007, 2009 och 2010 och bekräftades genom kommissionens konsekvensanalys konstaterade man att det inte är tekniskt möjligt för traktorer i kategorierna T2, T4.1 och C2 att uppfylla kraven i steg III B och steg IV vid de datum som anges i det direktivet.

               (4)

               För att förhindra att unionslagstiftningen innehåller tekniska krav som inte kan uppfyllas och för att förhindra en situation vid vilken traktorer i kategorierna T2, T4.1 och C2 inte längre kan typgodkännas och släppas ut på marknaden eller tas i bruk, är det nödvändigt att medge en övergångsperiod på tre år, under vilken traktorer i kategorierna T2, T4.1 och C2 fortfarande får typgodkännas och släppas ut på marknaden eller tas i bruk.

               (5)

               Kommissionen bör årligen rapportera till Europaparlamentet och rådet om hur utvecklingen av tekniska lösningar för teknik som uppfyller steg IV fortskrider.

               (6)

               Direktiv 2000/25/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Ändringar av direktiv 2000/25/EG
   I artikel 4 i direktiv 2000/25/EG ska följande punkt läggas till:

      ”9.   Genom undantag ska datumen i punkterna 2 d, 2 e och 3 skjutas upp med tre år för traktorer i kategorierna T2, T4.1 och C2, enligt respektive definition i kapitel A punkt A.1 andra strecksatsen, kapitel B tillägg 1 del I punkt 1.1 och kapitel A punkt A.2 i bilaga II till direktiv 2003/37/EG, vilka är utrustade med motorer i kategorierna L–R. De krav i steg III A som anges i det här direktivet ska fortsätta att gälla fram till dessa datum.”

   Artikel 2
   Befintlig förenlig teknik
   Kommissionen ska senast den 31 december 2014 bedöma vilken befintlig teknik som kan uppfylla kraven enligt steg IV och som är förenlig med behoven enligt kategorierna T2, T4.1 och C2, och, om så är lämpligt, lägga fram förslag för Europaparlamentet och rådet.
   Artikel 3
   Införlivande
   1.   Medlemsstaterna ska senast den 9 december 2012 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som krävs för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser.
   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.
   2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen genast överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
   Artikel 4
   Ikraftträdande
   Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Artikel 5
   Adressater
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Strasbourg den 16 november 2011.

            På Europaparlamentets vägnar

         J. BUZEK

            Ordförande

            På rådets vägnar

         W. SZCZUKA

            Ordförande

      (1)  EUT C 132, 3.5.2011, s. 53.

      (2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 25 oktober 2011 (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 8 november 2011.

      (3)  EGT L 173, 12.7.2000, s. 1.

      (4)  EUT L 146, 30.4.2004, s. 1.

      (5)  EGT L 59, 27.2.1998, s. 1.


title: Kommissionens direktiv (EU) 2017/845 av den 17 maj 2017 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG vad gäller de vägledande förteckningar över faktorer som ska beaktas vid utarbetandet av marina strategier (Text av betydelse för EES. )

text:
               18.5.2017

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 125/27

         KOMMISSIONENS DIREKTIV (EU) 2017/845
   av den 17 maj 2017
   om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG vad gäller de vägledande förteckningar över faktorer som ska beaktas vid utarbetandet av marina strategier
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektiv om en marin strategi) (1), och särskilt artikel 24.1, och
   av följande skäl:

               (1)

               I bilaga III till direktiv 2008/56/EG fastställs de vägledande förteckningarna över grundläggande förhållanden, belastning och påverkan som avses i artiklarna 8.1, 9.1, 9.3, 10.1, 11.1 och 24 i det direktivet.

               (2)

               På grundval av den inledande bedömning av deras marina vatten som gjordes enligt artikel 8.1 i direktiv 2008/56/EG och som en del av den första omgången av genomförandet av deras marina strategier, anmälde medlemsstaterna år 2012 till kommissionen ett antal faktorer som kännetecknar en god miljöstatus och sina miljömål, i enlighet med artiklarna 9.2 respektive 10.2 i direktivet. I kommissionens bedömning (2) av dessa medlemsstaters rapporter, som genomfördes i enlighet med artikel 12 i det direktivet, framhölls att det snabbt krävdes ökade insatser för att medlemsstaterna och unionen ska uppnå god miljöstatus senast 2020.

               (3)

               För att säkerställa att den andra omgången av genomförandet av medlemsstaternas marina strategier ytterligare bidrar till uppnåendet av målen i direktiv 2008/56/EG och ger mer konsekventa fastställanden av god miljöstatus, rekommenderade kommissionen i sin rapport om den första genomförandefasen att kommissionens avdelningar och medlemsstaterna på unionsnivå senast 2015 ska se över, stärka och förbättra kommissionens beslut 2010/477/EU (3), med sikte på en tydligare, enklare, mer konkret, enhetlig och jämförbar uppsättning kriterier och metodstandarder för god miljöstatus och, samtidigt, se över bilaga III till ramdirektivet om en marin strategi och vid behov revidera det, samt utarbeta en särskild vägledning för att garantera ett mer enhetligt och konsekvent tillvägagångssätt för bedömningarna under nästa genomförandeperiod.

               (4)

               Översynen av bilaga III till direktiv 2008/56/EG behövs för att komplettera översynen av beslut 2010/477/EU. Dessutom är förhållandet mellan bilaga III till direktiv 2008/56/EG och de kvalitativa deskriptorer för fastställandet av en god miljöstatus som förtecknas i bilaga I till det direktivet endast implicit i det direktivet och, därför, inte tillräckligt tydligt. I ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar från 2011 (4) förklarade kommissionen förhållandena mellan de kvalitativa deskriptorer som förtecknas i bilaga I till direktiv 2008/56/EG, de faktorer som anges i bilaga III till det direktivet, och de kriterier och indikatorer som anges i beslut 2010/477/EU, men kunde bara ge ett partiellt svar på grund av deras inneboende innehåll. Bilaga III till direktiv 2008/56/EG måste revideras för att ytterligare förtydliga dessa förhållanden och underlätta genomförandet, och bättre koppla samman ekosystemrelaterade faktorer, antropogen belastning och påverkan på den marina miljön med deskriptorerna i bilaga I till direktiv 2008/56/EG samt resultaten av översynen av beslut 2010/477/EU.

               (5)

               Bilaga III till direktiv 2008/56/EG bör ge faktorer för bedömning (artikel 8.1 i det direktivet) avseende god miljöstatus (artikel 9.1 i det direktivet), faktorer för övervakning (artikel 11.1 i det direktivet), som kompletterar bedömningen (t.ex. temperatur, salthalt), och faktorer för överväganden vid fastställandet av mål (artikel 10.1 i det direktivet). Betydelsen av dessa faktorer kommer att variera efter region och medlemsstat på grund av olika regionala särdrag. Detta innebär att faktorer måste behandlas endast om de anses vara ”grundläggande egenskaper och förhållanden” eller ”de viktigaste faktorer som påverkar”, i enlighet med artikel 8.1 a och b i direktiv 2008/56/EG, och om de förekommer i den berörda medlemsstatens vatten.

               (6)

               Det är viktigt att säkerställa att de faktorer som anges i bilaga III till direktiv 2008/56/EG har ett tydligt samband med de kvalitativa deskriptorerna i bilaga I till det direktivet och med de kriterier och metodstandarder för god miljöstatus i marina vatten som fastställs av kommissionen på grundval av artikel 9.3 i direktiv 2008/56/EG, samt med deras tillämpning i förhållande till artiklarna 8, 9, 10 och 11 i direktiv 2008/56/EG. Mot denna bakgrund måste dessa faktorer vara generiska och allmänt tillämpliga i hela unionen, med tanke på att flera specifika faktorer kan fastställas av kommissionen på grundval av artikel 9.3 i direktiv 2008/56/EG eller inom ramen för fastställandet av uppsättningar av kännetecken för god miljöstatus enligt artikel 9.1 i det direktivet.

               (7)

               Tabellerna 1 och 2 i bilaga III till direktiv 2008/56/EG bör förtydligas för att mer tydligt avse tillståndsfaktorer (tabell 1) och belastningsfaktorer och deras påverkan (tabell 2), och för att direkt koppla de faktorer som förtecknas i dem till de kvalitativa deskriptorer som anges i bilaga I till det direktivet och genom detta till de kriterier som fastställts av kommissionen på grundval av artikel 9.3 i direktiv 2008/56/EG.

               (8)

               För att vägleda bedömningen av utnyttjandet av marina vatten enligt artikel 8.1 c i direktiv 2008/56/EG, och av mänsklig verksamhet enligt artikel 8.1 b, samt därmed sammanhängande övervakning enligt artikel 11 i det direktivet, bör tabell 2 utvidgas till att innehålla en vägledande förteckning över utnyttjande och mänsklig verksamhet för att säkerställa att dessa bedömningar är konsekventa i alla marina regioner och delregioner.

               (9)

               Bilaga III till direktiv 2008/56/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

               (10)

               De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den föreskrivande kommitté som inrättats enligt artikel 25.1 i direktiv 2008/56/EG.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Bilaga III till direktiv 2008/56/EG ska ersättas med texten i bilagan till detta direktiv.
   Artikel 2
   1.   Medlemsstaterna ska senast den 7 december 2018 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser.
   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.
   2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
   3.   Skyldigheten att införliva detta direktiv ska inte gälla för medlemsstater utan marina vatten.
   Artikel 3
   Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Artikel 4
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Bryssel den 17 maj 2017.

            På kommissionens vägnar

         Jean-Claude JUNCKER

            Ordförande

      (1)  EUT L 164, 25.6.2008, s. 19.

      (2)  Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Första fasen av genomförandet av ramdirektivet om en marin strategi (direktiv 2008/56/EG) – Europeiska kommissionens bedömning och vägledning (COM(2014) 97 final, 20.2.2014).

      (3)  Kommissionens beslut 2010/477/EU av den 1 september 2010 om kriterier och metodstandarder för god miljöstatus i marina vatten (EUT L 232, 2.9.2010, s. 14).

      (4)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar SEK(2011) 1255.

      BILAGA
      ”
            BILAGA III

               Vägledande förteckningar över ekosystemrelaterade faktorer, antropogena belastningar och mänsklig verksamhet av betydelse för marina vatten

            (som avses i artiklarna 8.1, 9.1, 9.3, 10.1, 11.1 och artikel 24)

               Tabell 1

               Marina ekosystems struktur, funktion och processer

            med särskild relevans för artiklarna 8.1 a, 9 och 11

                        Tema

                        Ekosystemrelaterade faktorer

                        Möjliga parametrar och kännetecken (anmärkning 1)

                        Relevanta kvalitativa deskriptorer som anges i bilaga I (anmärkning 2 och 3)

                        Arter

                        Grupper av arter (anmärkning 4) av havsfåglar, däggdjur, reptiler, fiskar och bläckfiskar i den marina regionen eller delregionen

                        Geografisk och tidsmässig variation per art eller population:

                                    —

                                    fördelning, abundans och/eller biomassa

                                    —

                                    storleks-, ålders- och könsstruktur

                                    —

                                    reproduktionsförmåga, överlevnadstal och dödlighet/skadefrekvens

                                    —

                                    beteende inbegripet rörelse och migration

                                    —

                                    artens livsmiljö (utsträckning, lämplighet)

                              Gruppens artsammansättning

                        (1); (3)

                        Livsmiljö

                        Breda livsmiljötyper i vattenpelaren (pelagisk) och på havsbotten (bentisk) (anmärkning 5), eller andra livsmiljötyper, inbegripet med dem förknippade biologiska samhällen i hela den berörda marina regionen eller delregionen

                        Per livsmiljötyp:

                                    —

                                    livsmiljöns fördelning och utsträckning (och volym, i tillämpliga fall)

                                    —

                                    artsammansättning, abundans och/eller biomassa (geografisk och tidsmässig variation)

                                    —

                                    storleken och åldersstrukturen hos arter (i tillämpliga fall)

                                    —

                                    fysiska, hydrologiska och kemiska kännetecken

                              Dessutom för pelagiska livsmiljöer:

                                    —

                                    halt av klorofyll a

                                    —

                                    planktonblomningsrekvens och geografisk utsträckning

                        (1); (6)

                        Ekosystem, inbegripet näringsvävar

                        Ekosystemets struktur, funktion och processer, vilket omfattar

                                    —

                                    fysiska och hydrologiska kännetecken

                                    —

                                    kemiska kännetecken

                                    —

                                    biologiska kännetecken

                                    —

                                    funktioner och processer

                        Geografisk och tidsmässig variation i

                                    —

                                    temperatur och is

                                    —

                                    hydrologi (vågor och strömmar; uppvällning, blandning, uppehållstid, sötvattentillförsel; havsnivå)

                                    —

                                    batymetri

                                    —

                                    turbiditet (silt/sedimentering), genomsynlighet, ljud

                                    —

                                    havsbottensubstrat och havsbottens morfologi

                                    —

                                    salthalt, näringsämnen (kväve och fosfor), organiskt kol, upplösta gaser (pCO2, O2) och pH

                                    —

                                    kopplingar mellan livsmiljöer och arter av marina fåglar, däggdjur, reptiler, fiskar och bläckfiskar

                                    —

                                    pelagisk-bentisk samhällsstruktur

                                    —

                                    produktivitet

                        (1); (4)

               Anmärkningar till tabell 1

                        Anmärkning 1:

                        Det ges en vägledande förteckning över relevanta parametrar och kännetecken för arter, livsmiljöer och ekosystem, som avspeglar parametrar som påverkas av belastningarna i tabell 2 i denna bilaga och som har betydelse för de kriterier som anges i enlighet med artikel 9.3. De särskilda parametrar och kännetecken som ska användas för övervakning och bedömning bör fastställas i enlighet med kraven i detta direktiv, inbegripet kraven i artiklarna 8–11.

                        Anmärkning 2:

                        Siffrorna i denna kolumn hänvisar till de respektive numrerade punkterna i bilaga I.

                        Anmärkning 3:

                        Endast de tillståndsbaserade kvalitativa deskriptorerna (1), (3), (4) och (6) som har kriterier fastställda i enlighet med artikel 9.3 förtecknas i tabell 1. Alla övriga, påverkansbaserade, kvalitativa deskriptorer i bilaga I kan vara relevanta för varje tema.

                        Anmärkning 4:

                        Dessa artgrupper specificeras närmare i del II i bilagan till kommissionens beslut (EU) 2017/848 av den 17 maj 2017 om fastställande av kriterier och metodstandarder för god miljöstatus i marina vatten, specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning och om upphävande av beslut 2010/477/EU (se sidan 43 i detta nummer av EUT).

                        Anmärkning 5:

                        Dessa breda livsmiljötyper specificeras närmare i del II i bilagan till kommissionens beslut (EU) 2017/848.

               Tabell 2

               Antropogena belastningar, utnyttjande och mänsklig verksamhet i eller med påverkan på den marina miljön

                                    2a

                                    Antropogena belastningar på den marina miljön
                                    med särskild relevans för artiklarna 8.1 a och b, 9, 10 och 11

                        Tema

                        Belastningar (Anmärkning 1)

                        Möjliga parametrar

                        Relevanta kvalitativa deskriptorer som anges i bilaga I (anmärkning 2 och 3)

                        Biologiskt

                        Tillförsel eller spridning av främmande arter

                        Intensitet och geografisk och tidsmässig variation i påverkan i den marina miljön och, när så är relevant, vid källan
                        För bedömning av tryckets miljöpåverkan, välj relevanta ekosystemrelaterade faktorer och parametrar från tabell 1

                        (2)

                        Tillförsel av patogena mikroorganismer

                        Tillförsel av genetiskt modifierade arter och omflyttning av inhemska arter

                        Förlust av, eller ändring av, naturliga biologiska samhällen på grund av odling av djur- eller växtarter

                        Störning av arter (t.ex. där de fortplantar sig, vilar och äter) på grund av mänsklig närvaro

                        Uttag av, eller dödlighet/skada hos, vilda arter (genom yrkes- och fritidsfiske och annan verksamhet)

                        (3)

                        Fysiskt

                        Fysisk störning av havsbotten (tillfällig eller reversibel)

                        (6); (7)

                        Fysisk förlust (på grund av varaktig förändring av havsbottensubstrat eller havsbottens morfologi och på grund av utvinning av havsbottensubstrat)

                        Ändringar av hydrologiska förhållanden

                        Ämnen, avfall och energi

                        Tillförsel av näringsämnen – diffusa källor, punktkällor, deposition från atmosfären

                        (5)

                        Tillförsel av organiskt material – diffusa källor och punktkällor

                        Tillförsel av andra ämnen (t.ex. syntetiska ämnen, icke syntetiska ämnen, radionuklider) – diffusa källor, punktkällor, atmosfärisk deposition, akuta händelser

                        (8); (9)

                        Tillförsel av avfall (fastavfall, inbegripet mikroavfall)

                        (10)

                        Påverkan av antropogent ljud (impulsljud, kontinuerligt ljud)

                        (11)

                        Tillförsel av andra former av energi (inbegripet elektromagnetiska fält, ljus och värme)

                        Tillförsel av vatten – punktkällor (t.ex. saltlake)

                                    2b

                                    Utnyttjande och mänsklig verksamhet i eller med påverkan på den marina miljön
                                    med särskild relevans för artikel 8.1 b och c (endast verksamheter som är märkta med * är relevanta för artiklarna 8.1 c, 10 och 13)

                        Tema

                        Verksamhet

                        Fysisk omstrukturering av floder, kuster eller havsbotten (vattenhushållning)

                        Landvinning

                        Kanalisering och andra ändringar av vattendrag

                        Kustskydd och översvämningsskydd *

                        Offshoreanläggningar (andra än för olja/gas/förnybara energikällor)*

                        Omstrukturering av havsbottens morfologi, inbegripet muddring och deponering av material*

                        Utvinning av icke levande resurser

                        Utvinning av mineraler (sten, malm, grus, sand, skal)*

                        Utvinning av olja och gas, inbegripet infrastruktur*

                        Saltutvinning*

                        Vattenutvinning*

                        Energiproduktion

                        Generering av förnybar energi (vindkraft, vattenkraft och tidvattenkraft), inbegripet infrastruktur*

                        Generering av icke förnybar energi

                        Överföring av el och kommunikation (ledningar)*

                        Utvinning av levande resurser

                        Fångst av fisk och skaldjur (yrkesmässigt, på fritiden)*

                        Bearbetning av fisk och skaldjur*

                        Skörd av havsväxter*

                        Jakt och skörd för andra ändamål*

                        Odling av levande resurser

                        Vattenbruk – till havs, inbegripet infrastruktur*

                        Vattenbruk – sötvatten

                        Jordbruk

                        Skogsbruk

                        Transport

                        Transportinfrastruktur*

                        Transport – sjöfart*

                        Transport – luftfart

                        Transport – på land

                        Utnyttjande i städer och industriellt utnyttjande

                        Utnyttjande i städer

                        Industriellt utnyttjande

                        Behandling och bortskaffande av avfall*

                        Turism och fritid

                        Turism- och fritidsinfrastruktur*

                        Turism- och fritidsverksamhet*

                        Säkerhet/försvar

                        Militära insatser (med förbehåll för artikel 2.2)

                        Utbildning och forskning

                        Forsknings-, undersökning- och utbildningsverksamhet*

               Anmärkningar till tabell 2

                        Anmärkning 1:

                        Vid bedömning av belastningarna bör hänsyn tas till deras nivåer i den marina miljön och, i tillämpliga fall, tillförselgraden (från landbaserade eller atmosfäriska källor) till den marina miljön.

                        Anmärkning 2:

                        Siffrorna i denna kolumn hänvisar till de respektive numrerade punkterna i bilaga I.

                        Anmärkning 3:

                        Endast de belastningsbaserade kvalitativa deskriptorerna (2), (3), (5), (6), (7), (8), (9), (10) och (11), som har kriterier fastställda i enlighet med artikel 9.3, förtecknas i tabell 2a. Alla övriga, tillståndsbaserade, kvalitativa deskriptorer i bilaga I kan vara relevanta för varje tema.”


Avis juridique important

|

31990L0490

Kommissionens åttonde direktiv 90/490/EEG av den 25 september 1990 om ändring av vissa bilagor till rådets direktiv 77/93/EEG om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till medlemsstaternad

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 271 , 03/10/1990 s. 0028 - 0029 Finsk specialutgåva Område 3 Volym 34 s. 0003  Svensk specialutgåva Område 3 Volym 34 s. 0003

KOMMISSIONENS ÅTTONDE DIREKTIV av den 25 september 1990 om ändring av vissa bilagor till rådets direktiv 77/93/EEG om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till medlemsstaterna (90/490/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 77/93/EEG av den 21 december 1976 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter och växtprodukter förs in till medlemsstaterna(1), senast ändrat genom kommissionens direktiv 90/168/EEG(2), särskilt artikel 13 andra stycket fjärde strecksatsen i detta, ochmed beaktande av följande:Utvecklingen av den vetenskapliga och tekniska kunskapen har visat att skyddet av gemenskapens skogar bör förbättras i de fall då de är utsatta för någon risk.Det har fastslagits att Bursaphelenchus xylophilus är en skadegörare som inte ännu förekommer i gemenskapen. Denna skadegörare anses utgöra en allvarlig fara för träd som odlas i gemenskapen, och den kan föras in med trä som importeras till gemenskapen. Direktiv 77/93/EEG bör omfatta lämpliga åtgärder för att bekämpa denna skadegörare.Lämpliga åtgärder bör vidtas för att skydda gemenskapen mot smittbärare av Bursaphelenchus xylophilus, särskilt icke-europeiska Monochamus spp., där dessa skadegörare inte förekommer.Ugnstorkning efter ett lämpligt tids-/temperaturschema så att vattenhalten blir lägre än 20 % uttryckt i procent av torrsubstansen, och som identifieras som sådan, är en effektiv åtgärd för att skydda gemenskapen mot införsel av vissa skadegörare som angriper trä av barrträd.De relevanta bilagorna till direktiv 77/93/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för växtskydd.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Direktiv 77/93/EEG ändras på det sätt som anges i bilagan till det här direktivet.Artikel 2 Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 januari 1991. Lagarna och författningarna skall uttryckligen hänvisa till detta direktiv.Medlemsstaterna skall omedelbart underrätta kommissionen om alla lagar och författningar som de antar vid genomförandet av detta direktiv.Kommissionen skall underrätta de andra medlemsstaterna om detta.Artikel 3 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 25 september 1990.På kommissionens vägnarRay MAC SHARRYLedamot av kommissionen(1) EGT nr L 26, 31.1.1977, s. 20.(2) EGT nr L 92, 7.4.1990, s. 49.BILAGA 1. Följande skall läggas till i bilaga 1 del A a:"20. Monochamus spp. (icke-europeiska) smittbärare av Bursaphelenchus xylophilus."2. I bilaga 3 del A skall följande införas efter punkt 7 avseende lös bark av Populus L.:">Plats för tabell>"3. I bilag 4 del A skall punkt 1 ersättas med följande:">Plats för tabell>"4. I bilaga 4 del A punkt 6 b skall vänstra kolumnen ändras på följande sätt:"Trä i form av flis, spån och träavfall som helt eller delvis har erhållits från en eller flera av de släkten eller arter som avses i bilaga 5.4 b och som har sitt ursprung i icke-europeiska länder, dock inte trä av Coniferae med ursprung i Canada, Förenta staterna, Japan, Kina eller Korea."5. I bilaga 4 del A skall följande införas efter punkt 6 b avseende trä i form av flis, spån och träavfall:">Plats för tabell>"