title: Kommissionens direktiv 2005/37/EG av den 3 juni 2005 om ändring av rådets direktiv 86/362/EEG och 90/642/EEG beträffande fastställande av gränsvärden för vissa bekämpningsmedelsrester i och på spannmål och vissa produkter av vegetabiliskt ursprung, inklusive frukt och grönsaker   (Text av betydelse för EES)

text:
               4.6.2005

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 141/10

         KOMMISSIONENS DIREKTIV 2005/37/EG
   av den 3 juni 2005
   om ändring av rådets direktiv 86/362/EEG och 90/642/EEG beträffande fastställande av gränsvärden för vissa bekämpningsmedelsrester i och på spannmål och vissa produkter av vegetabiliskt ursprung, inklusive frukt och grönsaker
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
   med beaktande av rådets direktiv 86/362/EEG av den 24 juli 1986 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på spannmål (1), särskilt artikel 10 i detta,
   med beaktande av rådets direktiv 90/642/EEG av den 27 november 1990 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på produkter av vegetabiliskt ursprung inklusive frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 7 i detta,
   med beaktande av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (3), särskilt artikel 4.1 f i detta, och
   av följande skäl:

               (1)

               Följande befintliga verksamma ämnen har införts i bilaga I till direktiv 91/414/EEG: maleinsyrehydrazid (genom kommissionens direktiv 2003/31/EG (4)), propyzamid (genom kommissionens direktiv 2003/39/EG (5)) liksom mecoprop och mecoprop-P (genom kommissionens direktiv 2003/70/EG (6).

               (2)

               De nya verksamma ämnena isoxaflutol, trifloxystrobin, carfentrazonetyl och fenamidon har förtecknats i bilaga I till direktiv 91/414/EEG genom kommissionens direktiv 2003/68/EG (7).

               (3)

               Införandet av de berörda verksamma ämnena i bilaga I till direktiv 91/414/EEG grundades på en utvärdering av de uppgifter som lämnats in om det föreslagna användningsområdet. Uppgifterna om användningen har lämnats in av vissa medlemsstater i enlighet med artikel 4.1 f i direktiv 91/414/EEG. Tillgängliga uppgifter har gåtts igenom och har befunnits vara tillräckliga för att vissa gränsvärden för bekämpningsmedelsrester skall kunna fastställas.

               (4)

               Om det inte finns något permanent eller provisoriskt gränsvärde för bekämpningsmedelsrester på gemenskapsnivå måste medlemsstaterna fastställa ett provisoriskt nationellt gränsvärde i enlighet med artikel 4.1 f i direktiv 91/414/EEG innan växtskyddsmedel som innehåller dessa verksamma ämnen kan godkännas.

               (5)

               Gemenskapens gränsvärden för resthalter och de halter som rekommenderas i Codex Alimentarius fastställs och bedöms enligt liknande förfaranden. Det finns ett begränsat antal Codex-gränsvärden för maleinsyrehydrazid. Det finns redan gemenskapsgränsvärden i direktiv 90/642/EEG för maleinsyrehydrazid (rådets direktiv 1993/58/EG) (8) och i direktiven 86/362/EEG och 90/642/EEG för propyzamid (rådets direktiv 1996/32/EG (9) och 1996/33/EG (10)). De har beaktats när de gränsvärden har fastställts vilka berörs av ändringarna i detta direktiv. Codex-gränsvärden som enligt rekommendationerna kommer att dras tillbaka inom en nära framtid har inte beaktats. De gränsvärden som bygger på Codex-gränsvärden har bedömts mot bakgrund av vilka risker de innebär för konsumenterna. Inga risker har kunnat fastställas med utgångspunkt i de toxikologiska ändpunkterna baserade på studier som kommissionen förfogar över.

               (6)

               I samband med att de berörda verksamma ämnena infördes i bilaga I till direktiv 91/414/EEG avslutades de tekniska och vetenskapliga utvärderingarna genom kommissionens granskningsrapporter. Utvärderingsrapporterna för de nämnda ämnena färdigställdes vid de datum som anges i de kommissionsdirektiv som anförs i skälen 1 och 2. I dessa rapporter fastställdes acceptabelt dagligt intag (ADI) och om nödvändigt akut referensdos (ARfD) för de berörda ämnena. Konsumenternas exponering genom livsmedel som behandlats med det berörda verksamma ämnet har uppskattats och utvärderats i enlighet med gemenskapsförfaranden. Hänsyn har också tagits till de riktlinjer som offentliggjorts av Världshälsoorganisationen (11) samt yttrandet om de använda metoderna från Vetenskapliga kommittén för växter (12). Slutsatsen har dragits att de föreslagna gränsvärdena inte leder till att acceptabla dagliga intag eller akuta referensdoser överskrids.

               (7)

               För att konsumenterna skall få tillräckligt skydd mot exponering för bekämpningsmedelsrester till följd av otilllåten användning av växtskyddsprodukter, bör de provisoriska gränsvärden som fastställs för de berörda kombinationerna av produkter/bekämpningsmedel motsvara den lägsta analytiska bestämningsgränsen.

               (8)

               Att sådana provisoriska gränsvärden fastställs på gemenskapsnivå hindrar inte medlemsstaterna från att fastställa provisoriska gränsvärden för de berörda ämnena i enlighet med artikel 4.1 f i direktiv 91/414/EEG och bilaga VI till det direktivet. Fyra år anses vara en tillräckligt lång period för att godkänna ytterligare användningsområden för de berörda verksamma ämnena. De provisoriska gränsvärdena bör därefter bli permanenta.

               (9)

               Det är därför nödvändigt att förteckna eller ersätta samtliga de bekämpningsmedelsrester som härrör från användningen av dessa växtskyddsprodukter i bilagorna till direktiv 86/362/EEG och 90/642/EEG för att möjliggöra en ändamålsenlig övervakning och kontroll av användningsförbudet och för att skydda konsumenterna. Om gränsvärden redan har fastställts i bilagorna till dessa direktiv är det lämpligt att ändra dem. Om gränsvärden hittills inte har fastställts bör de fastställas nu.

               (10)

               Direktiven 86/362/EEG och 90/642/EEG bör därför ändras.

               (11)

               Åtgärderna i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Direktiv 86/362/EEG ändras på följande sätt:

               a)

               I del A i bilaga II skall införas de gränsvärden för bekämpningsmedelsrester av isoxaflutol, trifloxystrobin, carfentrazonetyl, mecoprop, mecoprop-P, maleinsyrehydrazid och fenamidon som anges i bilaga I till detta direktiv.

               b)

               I del A i bilaga II skall gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester av propyzamid ersättas med dem som anges i bilaga II till detta direktiv.

         Artikel 2
   Direktiv 90/642/EEG ändras på följande sätt:

               a)

               I bilaga II skall införas de gränsvärden för bekämpningsmedelsrester av isoxaflutol, trifloxystrobin, carfentrazonetyl, mecoprop, mecoprop-P och fenamidon som anges i bilaga III till detta direktiv.

               b)

               I bilaga II skall gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester av propyzamid och maleinsyrehydrazid ersättas med dem som anges i bilaga IV till detta direktiv.

         Artikel 3
   1.   Medlemsstaterna skall senast den 4 december 2005 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.
   De skall tillämpa bestämmelserna från och med den 4 december 2006.
   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.
   2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till bestämmelser i nationell lagstiftning som de antas inom det område som omfattas av detta direktiv.
   Artikel 4
   Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Artikel 5
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Bryssel den 3 juni 2005.

            På kommissionens vägnar

         Markos KYPRIANOU

            Ledamot av kommissionen

      (1)  EGT L 221, 7.8.1986, s. 37. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/61/EG (EUT L 127, 29.4.2004, s. 81).

      (2)  EGT L 350, 14.12.1990, s. 71. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/115/EG (EUT L 374, 22.12.2004, s. 64).

      (3)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2005/34/EG (EUT L 125, 18.5.2005, s. 5).

      (4)  EUT L 101, 23.4.2003, s. 3.

      (5)  EUT L 124, 20.5.2003, s. 30.

      (6)  EUT L 184, 23.7.2003, s. 9.

      (7)  EUT L 177, 16.7.2003, s. 12.

      (8)  EGT L 211, 23.8.1993, s. 6.

      (9)  EGT L 144, 18.6.1996, s. 12.

      (10)  EGT L 144, 18.6.1996, s. 35.

      (11)  Riktlinjer för beräkning av intaget av bekämpningsmedelsrester via födan (reviderad utgåva). Dessa riktlinjer har tagits fram av GEMS/Livsmedelsprogrammet i samarbete med Codex Alimentarius-kommittén för bekämpningsmedelsrester. Utgivare: Världshälsoorganisationen, 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

      (12)  Yttrande från Vetenskapliga kommittén för växter om frågor som rör ändring av bilagorna till rådets direktiv 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG (yttrande från Vetenskapliga kommittén för växter av den 14 juli 1998), se Internet (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/index_en.html).
   BILAGA I

               Gränsvärden (mg/kg)

               Bekämpningsmedelsrester

               Enstaka produkter som gränsvärdena gäller för

               isoxaflutol (summan av isoxaflutol, RPA 202248 och RPA 203328, uttryckt i isoxaflutol) (1)

               0,05 (2)
                   (3)

               SPANNMÅL
               korn, bovete, majs, hirs, havre, ris, råg, durra, rågvete, vete, övrigt spannmål

               trifloxystrobin

               0,3 (3) korn
               0,05 (3) råg
               0,05 (3) rågvete, vete
               0,02 (2)
                   (3) övrigt spannmål

               carfentrazonetyl (bestämd som carfentrazon och uttryckt som carfentrazonetyl)

               0,05 (2)
                   (3)

               SPANNMÅL
               korn, bovete, majs, hirs, havre, ris, råg, durra, rågvete, vete, övrigt spannmål

               fenamidon

               0,02 (2)
                   (3)

               SPANNMÅL
               korn, bovete, majs, hirs, havre, ris, råg, durra, rågvete, vete, övrigt spannmål

               mecoprop (summan av mecoprop-p och mecoprop uttryckt i mecoprop)

               0,05 (2)
                   (3)

               SPANNMÅL
               korn, bovete, majs, hirs, havre, ris, råg, durra, rågvete, vete, övrigt spannmål

               maleinsyre-hydrazid

               0,2 (2)
                   (3)

               SPANNMÅL
               korn, bovete, majs, hirs, havre, ris, råg, durra, rågvete, vete, övrigt spannmål

      (1)  RPA 202248 är 2-cyan-3-cyclopropyl-1-(2-metylsulfonyl-4-trifluorometylfenyl)propan-1,3-dion. RPA 203328 är 2-metansulfonyl-4-trifluorometylbenzoesyra.

      (2)  Anger den lägre gränsen för analytiska bestämningsvärden.

      (3)  Anger ett provisoriskt gränsvärde i enlighet med artikel 4.1 f i direktiv 91/414/EEG: om gränsvärdet inte ändras, övergår det till att bli permanent från och med den 24 juni 2009.
   BILAGA II

               Gränsvärden (mg/kg)

               Bekämpningsmedelsrester

               Enstaka produkter som gränsvärdena gäller för

               Propyzamid

                0,02 (1)
                   (2)

               SPANNMÅL
               korn, bovete, majs, hirs, havre, ris, råg, durra, rågvete, vete, övrigt spannmål

      (1)  Anger den lägre gränsen för analytiska bestämningsvärden.

      (2)  Anger ett provisoriskt gränsvärde i enlighet med artikel 4.1 f i direktiv 91/414/EEG: om gränsvärdet inte ändras, övergår det till att bli permanent från och med den 24 juni 2009.
   BILAGA III

               Bekämpningsmedelsrester och gränsvärden (mg/kg)

               Grupper av och exempel på enstaka produkter som gränsvärdena gäller för

               Isoxaflutol (summan av isoxaflutol, RPA 202248 och RPA 203328, uttryckt som isoxaflutol) (1)

               Trifloxystrobin

               Carfentrazonetyl (bestämd som carfentrazon och uttryckt som carfentrazonetyl)

               Fenamidon

               Mecoprop (summan av mecoprop-P och mecoprop uttryckt som mecoprop)

                           1.

                           Frukt, färsk, torkad eller rå, djupfryst, utan tillsats av socker; nötter

               0,05 (2)
                   (3)

               0,01 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

                           i)

                           CITRUSFRUKTER

               0,3 (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               Grapefrukt

               Citroner

               Lime

               Mandariner (inkl. klementiner och andra hybrider)

               Apelsiner

               Pomelo

               Övrigt

                           ii)

                           TRÄDNÖTTER (skalade eller oskalade)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               Mandlar

               Paranötter

               Cashewnötter

               Kastanjer

               Kokosnötter

               Hasselnötter

               Macadamianötter

               Pekannötter

               Pinjenötter

               Pistaschnötter

               Valnötter

               Övrigt

                           iii)

                           KÄRNFRUKTER

               0,5 (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               Äpplen

               Päron

               Kvitten

               Övrigt

                           iv)

                           STENFRUKTER

               0,02 (2)
                   (3)

               Aprikoser

               1 (3)

               Körsbär

               1 (3)

               Persikor (inkl. nektariner och liknande hybrider)

               1 (3)

               Plommon

               Övrigt

               0,02 (2)
                   (3)

                           v)

                           BÄR OCH SMÅFRUKT

                           a)

                           Bordsdruvor och vindruvor

               5 (3)

               0,5 (3)

               Bordsdruvor

               Vindruvor

                           b)

                           Jordgubbar (odlade)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

                           c)

                           Rubusfrukter (odlade)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               Björnbär

               Blåhallon

               Loganbär

               Hallon

               Övrigt

                           d)

                           Andra små frukter och bär (odlade)

               0,02 (2)
                   (3)

               Blåbär

               Tranbär

               Vinbär (röda, svarta och vita)

               1 (3)

               Krusbär

               1 (3)

               Övrigt

               0,02 (2)
                   (3)

                           e)

                           Vilda bär och vild frukt

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

                           vi)

                           DIVERSE

               0,02 (2)
                   (3)

               Avokado

               Bananer

               0,05 (3)

               Dadlar

               Fikon

               Kiwi

               Kumquat

               Litchis

               Mangos

               Oliver

               Passionsfrukt

               Ananas

               Papaya

               Övrigt

               0,02 (2)
                   (3)

                           2.

                           Grönsaker, färska eller råa, djupfrysta eller torkade

               0,05 (2)
                   (3)

               0,01 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

                           i)

                           ROT- OCH KNÖLGRÖNSAKER

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               Rödbetor

               Morötter

               Rotselleri

               Pepparrot

               Jordärtskockor

               Palsternackor

               Rotpersilja

               Rädisor

               Haverrot

               Sötpotatis

               Kålrötter

               Rovor

               Jamsrot

               Övrigt

                           ii)

                           LÖKGRÖNSAKER

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               Vitlök

               Kepalök

               Schalottenlök

               Knipplök

               Övrigt

                           iii)

                           FRUKTGRÖNSAKER

                           a)

                           Solanacea

               Tomater

               0,5 (3)

               0,5 (3)

               Paprika

               Äggplanta

               Övrigt

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

                           b)

                           Gurkväxter – ätligt skal

               0,2 (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               Gurkor

               Druvgurkor

               Zucchini

               Övrigt

                           c)

                           Gurkväxter – oätligt skal

               Meloner

               0,3 (3)

               0,1 (3)

               Squash

               Vattenmeloner

               Övrigt

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

                           d)

                           Sockermajs

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

                           iv)

                           KÅLGRÖNSAKER

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

                           a)

                           Blommande kål

               Broccoli

               Blomkål

               Övrigt

                           b)

                           Huvudbildande kål

               Brysselkål

               Vitkål, rödkål

               Övrigt

                           c)

                           Bladbildande kål

               Salladskål

               Grönkål

               Övrigt

                           d)

                           Kålrabbi

                           v)

                           BLADGRÖNSAKER OCH FÄRSKA KRYDDÖRTER

               0,02 (2)
                   (3)

                           a)

                           Sallat och liknande

               2 (3)

               Kryddkrasse

               Vårklynne

               Sallat

               Bredbladig endiv

               Övrigt

                           b)

                           Spenat och liknande

               0,02 (2)
                   (3)

               Spenat

               Mangold

               Övrigt

                           c)

                           Vattenkrasse

               0,02 (2)
                   (3)

                           d)

                           Endiviasallat

               0,02 (2)
                   (3)

                           e)

                           Kryddörter

               0,02 (2)
                   (3)

               Körvel

               Gräslök

               Persilja

               Bladselleri

               Övrigt

                           vi)

                           BALJGRÖNSAKER (färska)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               Bönor (med baljor)

               Bönor (utan baljor)

               Ärtor (med baljor)

               Ärtor (utan baljor)

               Övrigt

                           vii)

                           STJÄLKGRÖNSAKER (färska)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               Sparris

               Kardon

               Selleri

               Fänkål

               Kronärtskocka

               Purjolök

               Rabarber

               Övrigt

                           viii)

                           SVAMP

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

                           a)

                           Odlad svamp

                           b)

                           Vild svamp

                           3.

                           Baljgrönsaker

               0,05 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,01 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

               Bönor

               Linser

               Ärtor

               Övrigt

                           4.

                           Oljeväxtfrön

               0,1 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

               Linfrön

               Jordnötter

               Vallmofrön

               Sesamfrön

               Solrosfrön

               Raps- och rybsfrön

               Sojabönor

               Senapsfrön

               Bomullsfrön

               Övrigt

                           5.

                           Potatis

               0,05 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,01 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

               Färskpotatis

               Höst- och vinterpotatis

                           6.

                              Te (torkade blad och stjälkar, jästa eller ojästa, från Camellia sinensis
                              )

               0,1 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

               0,1 (2)
                   (3)

                           7.

                           Humle (torkad), inkl. humlepellets och icke-koncentrerat pulver

               0,1 (2)
                   (3)

               30 (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

               0,1 (2)
                   (3)

      (1)  RPA 202248 är 2-cyano-3-cyclopropyl-1-(2-metylsulfonyl-4-trifluorometylfenyl) propane-1,3-dion. RPA RPA 203328 är 2-metansulfonyl-4-trifluorometylbensoesyra.

      (2)  Anger den lägre gränsen för analytiska bestämningsvärden.

      (3)  Anger ett provisoriskt gränsvärde i enlighet med artikel 4.1 i direktiv 91/414/EEG: om gränsvärdet inte ändras, övergår det till att bli permanent från och med den 24 juni 2009.
   BILAGA IV

               Grupper av och exempel på enstaka produkter som gränsvärdena gäller för

               Propyzamid

               Maleinsyre-hydrazid

                           1.

                           Frukt, färsk, torkad eller rå, djupfryst, utan tillsats av socker; nötter

               0,02 (1)
                   (2)

               0,2 (1)
                   (2)

                           i)

                           CITRUSFRUKTER

               Grapefrukt

               Citroner

               Lime

               Mandariner (inkl. klementiner och andra hybrider)

               Apelsiner

               Pomelo

               Övrigt

                           ii)

                           TRÄDNÖTTER (skalade eller oskalade)

               Mandlar

               Paranötter

               Cashewnötter

               Kastanjer

               Kokosnötter

               Hasselnötter

               Macadamianötter

               Pekannötter

               Pinjenötter

               Pistaschnötter

               Valnötter

               Övrigt

                           iii)

                           KÄRNFRUKTER

               Äpplen

               Päron

               Kvitten

               Övrigt

                           iv)

                           STENFRUKTER

               Aprikoser

               Körsbär

               Persikor (inkl. nektariner och liknande hybrider)

               Plommon

               Övrigt

                           v)

                           BÄR OCH SMÅFRUKT

                           a)

                           Bordsdruvor och vindruvor

               Bordsdruvor

               Vindruvor

                           b)

                           Jordgubbar (odlade)

                           c)

                           Rubusfrukter (odlade)

               Björnbär

               Blåhallon

               Loganbär

               Hallon

               Övrigt

                           d)

                           Andra små frukter och bär (odlade)

               Blåbär

               Tranbär

               Vinbär (röda, svarta och vita)

               Krusbär

               Övrigt

                           e)

                           Vilda bär och vild frukt

                           vi)

                           DIVERSE

               Avokado

               Bananer

               Dadlar

               Fikon

               Kiwi

               Kumquat

               Litchis

               Mangos

               Oliver

               Passionsfrukt

               Ananas

               Papaya

               Övrigt

                           2.

                           Grönsaker, färska eller råa, djupfrysta eller torkade

                           i)

                           ROT- OCH KNÖLGRÖNSAKER

               0,02 (1)
                   (2)

               0,2 (1)
                   (2)

               Rödbetor

               Morötter

               Rotselleri

               Pepparrot

               Jordärtskockor

               Palsternackor

               Rotpersilja

               Rädisor

               Haverrot

               Sötpotatis

               Kålrötter

               Rovor

               Jamsrot

               Övrigt

                           ii)

                           LÖKGRÖNSAKER

               0,02 (1)
                   (2)

               Vitlök

               15 (2)

               Kepalök

               15 (2)

               Schalottenlök

               15 (2)

               Knipplök

               Övrigt

               0,2 (1)
                   (2)

                           iii)

                           FRUKTGRÖNSAKER

               0,02 (1)
                   (2)

               0,2 (1)
                   (2)

                           a)

                           Solanacea

               Tomater

               Paprika

               Äggplanta

               Övrigt

                           b)

                           Gurkväxter – ätligt skal

               Gurkor

               Druvgurkor

               Zucchini

               Övrigt

                           c)

                           Gurkväxter – oätligt skal

               Meloner

               Squash

               Vattenmeloner

               Övrigt

                           d)

                           Sockermajs

                           iv)

                           KÅLGRÖNSAKER

               0,02 (1)
                   (2)

               0,2 (1)
                   (2)

                           a)

                           Blommande kål

               Broccoli

               Blomkål

               Övrigt

                           b)

                           Huvudbildande kål

               Brysselkål

               Vitkål, rödkål

               Övrigt

                           c)

                           Bladbildande kål

               Salladskål

               Grönkål

               Övrigt

                           d)

                           Kålrabbi

                           v)

                           BLADGRÖNSAKER OCH FÄRSKA KRYDDÖRTER

               0,2 (1)
                   (2)

                           a)

                           Sallat och liknande

               1 (2)

               Kryddkrasse

               Vårklynne

               Sallat

               Bredbladig endiv

               Övrigt

                           b)

                           Spenat och liknande

               0,02 (1)
                   (2)

               Spenat

               Mangold

               Övrigt

                           c)

                           Vattenkrasse

               0,02 (1)
                   (2)

                           d)

                           Endiviasallat

               0,02 (1)
                   (2)

                           e)

                           Kryddörter

               1 (2)

               Körvel

               Gräslök

               Persilja

               Bladselleri

               Övrigt

                           vi)

                           BALJGRÖNSAKER (färska)

               0,02 (1)
                   (2)

               0,2 (1)
                   (2)

               Bönor (med baljor)

               Bönor (utan baljor)

               Ärter (med baljor)

               Ärter (utan baljor)

               Övrigt

                           vii)

                           STJÄLKGRÖNSAKER (färska)

               0,02 (1)
                   (2)

               0,2 (1)
                   (2)

               Sparris

               Kardon

               Selleri

               Fänkål

               Kronärtskocka

               Purjolök

               Rabarber

               Övrigt

                           viii)

                           SVAMP

               0,02 (1)
                   (2)

               0,2 (1)
                   (2)

                           a)

                           Odlad svamp

                           b)

                           Vild svamp

                           3.

                           Baljgrönsaker

               0,02 (1)
                   (2)

               0,2 (1)
                   (2)

               Bönor

               Linser

               Ärter

               Övrigt

                           4.

                           Oljeväxtfrön

               0,05 (1)
                   (2)

               0,5 (1)
                   (2)

               Linfrön

               Jordnötter

               Vallmofrön

               Sesamfrön

               Solrosfrön

               Raps- och rybsfrön

               Sojabönor

               Senapsfrön

               Bomullsfrön

               Övrigt

                           5.

                           Potatis

               0,02 (1)
                   (2)

               50 (3)

               Färskpotatis

               Höst- och vinterpotatis

                           6.

                           Te (torkade blad och stjälkar, jästa eller ojästa, från Camellia sinensis)

               0,05 (1)
                   (2)

               0,5 (1)
                   (2)

                           7.

                           Humle (torkad), inkl. humlepellets och icke-koncentrerat pulver

               0,05 (1)
                   (2)

               0,5 (1)
                   (2)

      (1)  Anger den lägre gränsen för analytiska bestämningsvärden.

      (2)  Anger ett provisoriskt gränsvärde i enlighet med artikel 4.1 f i direktiv 91/414/EEG: om gränsvärdet inte ändras, övergår det till att bli permanent från och med den 24 juni 2009.

      (3)  Gränsvärdet för potatis bestäms genom prövning av ytterligare föreliggande uppgifter 18 månader efter datum för publicering.


title: Kommissionens direktiv 2004/95/EG av den 24 september 2004 om ändring av rådets direktiv 90/642/EEG beträffande de gränsvärden för resthalter av bifentrin och famoxadon som fastställs i det direktivet(Text av betydelse för EES)

text:
               28.9.2004

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 301/42

      KOMMISSIONENS DIREKTIV 2004/95/EG
   av den 24 september 2004
   om ändring av rådets direktiv 90/642/EEG beträffande de gränsvärden för resthalter av bifentrin och famoxadon som fastställs i det direktivet
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
   med beaktande av rådets direktiv 90/642/EEG av den 27 november 1990 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på produkter av vegetabiliskt ursprung inklusive frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 7 i detta,
   med beaktande av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (2), särskilt artikel 4.1 f i detta, och
   av följande skäl:

               (1)

               I enlighet med direktiv 91/414/EEG är godkännande av växtskyddsmedel för användning på speciella grödor medlemsstaternas ansvar. Sådana godkännanden måste grunda sig på en utvärdering av effekterna på människors och djurs hälsa och på miljön. De faktorer som skall tas med i bedömningen är bl.a. vilken exponering som användaren och övriga vid användningen närvarande personer utsätts för samt påverkan på mark, vatten och luft, liksom den påverkan som människor och djur utsätts för vid konsumtion av behandlade grödor som innehåller resthalter av ämnena i fråga.

               (2)

               Gränsvärdena för resthalter motsvarar de minsta mängder bekämpningsmedel som krävs för ett fullgott växtskydd, förutsatt att medlet används på ett sådant sätt att resthalten blir så låg som möjligt och toxikologiskt acceptabel, särskilt vad gäller det uppskattade intaget via födan.

               (3)

               Gränsvärdena för bekämpningsmedel bör ses över kontinuerligt. De kan ändras om nya användningsområden blir aktuella eller om nya resultat presenteras.

               (4)

               Gränsvärdena fastställs vid den lägsta analytiska bestämningsgräns där de godkända användningsområdena för växtskyddsmedel inte ger upphov till påvisbara halter av bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel, eller då det inte finns några godkända användningsområden, eller då medlemsstaternas beslut om godkännande för vissa användningsområden inte underbyggts med nödvändiga uppgifter, eller då användningsområden i tredjeländer som ger upphov till bekämpningsmedelsrester i eller på sådana livsmedel som kan övergå till fri omsättning på gemenskapens marknad, inte har underbyggts med nödvändiga uppgifter.

               (5)

               Kommissionen har fått uppgifter om helt nya eller ändrade användningsområden för vissa av de bekämpningsmedel som omfattas av direktiv 90/642/EEG. Dessa avser bifentrin, för vilket gränsvärden har fastställts i kommissionens direktiv 2002/79/EG (3) och famoxadon, för vilket gränsvärden har fastställts i kommissionens direktiv 2003/60/EG (4).

               (6)

               Konsumenternas livslånga exponering för dessa bekämpningsmedel genom livsmedelsprodukter som kan innehålla rester av dem har bedömts och utvärderats i enlighet med de rutiner och den praxis som används inom Europeiska gemenskapen, med beaktande av Världshälsoorganisationens riktlinjer (5). Enligt gjorda beräkningar garanterar gränsvärdena att det acceptabla dagliga intaget inte överskrids.

               (7)

               I fråga om famoxadon, för vilket det finns en akut referensdos (ARfD), har konsumenternas akuta exponering för dessa bekämpningsmedel genom vart och ett av de livsmedel som kan innehålla rester av dessa bekämpningsmedel bedömts och utvärderats i enlighet med de rutiner och den praxis som för närvarande används inom Europeiska gemenskapen, med beaktande av Världshälsoorganisationens riktlinjer. Yttrandena från Vetenskapliga kommittén för växter har beaktats, särskilt dess råd och rekommendationer om konsumentskyddet avseende livsmedel som behandlats med bekämpningsmedel. Intagsberäkningen för famoxadon visar att den akuta referensdosen inte kommer att överskridas om det avsedda gränsvärdet fastställs. I fråga om bifentrin har bedömningen av den tillgängliga informationen visat att det inte behövs någon akut referensdos och därigenom inte heller någon korttidsberäkning.

               (8)

               Därför bör det fastställas nya gränsvärden för resthalter av dessa bekämpningsmedel.

               (9)

               Direktiv 90/642/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

               (10)

               Att provisoriska gränsvärden för resthalter fastställs eller ändras på gemenskapsnivå hindrar inte medlemsstaterna från att fastställa provisoriska gränsvärden för resthalter för famoxadon i enlighet med artikel 4.1 f i direktiv 91/414/EEG och bilaga VI till det direktivet. Fyra år anses vara en tillräckligt lång period för att godkänna ytterligare användningsområden för det berörda verksamma ämnet. De provisoriska gränsvärdena bör därefter bli permanenta.

               (11)

               De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Gränsvärdena för resthalter av bekämpningsmedlen bifentrin och famoxadon i bilaga II till direktiv 90/642/EEG skall ersättas med de gränsvärden som anges i bilagan till detta direktiv.
   Artikel 2
   1.   Medlemsstaterna skall senast den 25 mars 2005 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.
   De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 26 mars 2005.
   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.
   2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
   Artikel 3
   Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Artikel 4
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Bryssel den 24 september 2004.

            På kommissionens vägnar

         David BYRNE

            Ledamot av kommissionen

      (1)  EGT L 350, 14.12.1990, s. 71. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/61/EG (EUT L 127, 29.4.2004, s. 81).

      (2)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/71/EG (EUT L 127, 29.4.2004, s. 104).

      (3)  EGT L 291, 28.10.2002, s. 1.

      (4)  EUT L 155, 24.6.2003, s. 15.

      (5)  Guidelines for predicting dietary intake of pesticide residues (Riktlinjer för beräkning av intaget av bekämpningsmedelsrester via födan) (reviderad utgåva). Dessa riktlinjer togs fram av GEMS/Livsmedelsprogrammet i samarbete med Codex Alimentarius-kommittén för bekämpningsmedelsrester och offentliggjordes av Världshälsoorganisationen 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

      BILAGA

                  ”Grupper och exempel på enskilda produkter på vilka gränsvärdena tillämpas

                  Gränsvärden för bekämpningsmedelsrester (mg/kg)

                  Bifentrin

                  Famoxadon

            1.   Frukt, färsk, torkad eller rå, konserverad genom frysning utan tillsats av socker; nötter

                              i)

                              CITRUSFRUKTER

                  0,1

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Grapefrukt

                  Citroner

                  Lime

                  Mandariner (inbegripet klementiner och liknande hybrider)

                  Apelsiner

                  Pomelo

                  Övriga

                              ii)

                              TRÄDNÖTTER (skalade eller oskalade)

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Mandlar

                  Paranötter

                  Cashewnötter

                  Kastanjer

                  Kokosnötter

                  Hasselnötter

                  Macadamianötter

                  Pekannötter

                  Pinjenötter

                  Pistaschmandlar

                  Valnötter

                  Övriga

                              iii)

                              KÄRNFRUKTER

                  0,3

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Äpplen

                  Päron

                  Kvittenfrukter

                  Övriga

                              iv)

                              STENFRUKTER

                  0,2

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Aprikoser

                  Körsbär

                  Persikor (inbegripet nektariner och liknande hybrider)

                  Plommon

                  Övriga

                              v)

                              BÄR OCH SMÅ FRUKTER

                              a)

                              Bordsdruvor och druvor för vinframställning

                  0,2

                  2 (2)

                  Bordsdruvor

                  Druvor för vinframställning

                              b)

                              Jordgubbar (odlade)

                  0,5

                  0,02 (1)
                      (2)

                              c)

                              Rubusfrukter (odlade)

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Björnbär

                  0,3

                  Blåhallon

                  Loganbär

                  Hallon

                  0,3

                  Övriga

                  0,05 (1)

                              d)

                              Andra små frukter och bär (odlade)

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Blåbär

                  Tranbär

                  Vinbär (röda, svarta och vita)

                  Krusbär

                  Övriga

                              e)

                              Vilda bär och frukter

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                              vi)

                              DIVERSE FRUKTER

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Avokado

                  Bananer

                  0,1

                  Dadlar

                  Fikon

                  Kiwi

                  Kumquat

                  Litchi

                  Mango

                  Oliver

                  Passionsfrukter

                  Ananas

                  Granatäpplen

                  Övriga

                  0,05 (1)

            2.   Grönsaker, färska eller råa, frysta eller torkade

                              i)

                              ROT- OCH KNÖLGRÖNSAKER

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Rödbetor

                  Morötter

                  Rotselleri

                  Pepparrot

                  Jordärtskockor

                  Palsternackor

                  Rotpersilja

                  Rädisor

                  Haverrot

                  Sötpotatis

                  Kålrötter

                  Rovor

                  Jamsrot

                  Övriga

                              ii)

                              LÖKGRÖNSAKER

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Vitlök

                  Kepalök

                  Schalottenlök

                  Knipplök

                  Övriga

                              iii)

                              FRUKTGRÖNSAKER

                              a)

                              Solanacea

                  0,2

                  Tomater

                  1 (2)

                  Paprikor

                  Auberginer

                  0,2 (2)

                  Övriga

                  0,02 (1)
                      (2)

                              b)

                              Gurkväxter – ätligt skal

                  0,1

                  0,2 (2)

                  Slanggurkor

                  Druvgurkor

                  Zucchini (sommarsquash)

                  Övriga

                              c)

                              Gurkväxter – oätligt skal

                  0,05 (1)

                  Meloner

                  0,3 (2)

                  Squash (vintersquash)

                  Vattenmeloner

                  Övriga

                  0,02 (1)
                      (2)

                              d)

                              Sockermajs

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                              iv)

                              KÅLGRÖNSAKER

                  0,02 (1)
                      (2)

                              a)

                              Blommande kål

                  0,2

                  Broccoli (även Calabrese)

                  Blomkål

                  Övriga

                              b)

                              Huvudbildande kål

                  1

                  Brysselkål

                  Vitkål, rödkål

                  Övriga

                              c)

                              Bladbildande kål

                  0,05 (1)

                  Salladskål

                  Grönkål

                  Övriga

                              d)

                              Kålrabbi

                  0,05 (1)

                              v)

                              BLADGRÖNSAKER OCH FÄRSKA ÖRTER

                  0,02 (1)
                      (2)

                              a)

                              Sallat och liknande

                  2

                  Kryddkrasse

                  Vårklynne

                  Sallat

                  Escarole

                  Övriga

                              b)

                              Spenat och liknande

                  0,05 (1)

                  Spenat

                  Mangold

                  Övriga

                              c)

                              Vattenkrasse

                  0,05 (1)

                              d)

                              Endiver

                  0,05 (1)

                              e)

                              Örter

                  0,05 (1)

                  Körvel

                  Gräslök

                  Persilja

                  Snittselleri

                  Övriga

                              vi)

                              BALJVÄXTER (färska)

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Bönor (med skida)

                  0,5

                  Bönor (utan skida)

                  Ärter (med skida)

                  0,1

                  Ärter (utan skida)

                  Övriga

                  0,05 (1)

                              vii)

                              STJÄLKGRÖNSAKER (färska)

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Sparris

                  Kardon

                  Stjälkselleri

                  Fänkål

                  Kronärtskockor

                  Purjolök

                  Rabarber

                  Övriga

                              viii)

                              SVAMP

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                              a)

                              Odlad svamp

                              b)

                              Vild svamp

                              3.

                              Baljväxter (torkade)

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Bönor

                  Linser

                  Ärter

                  Övriga

                              4.

                              Oljeväxtfrön

                  0,1 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  Linfrö

                  Jordnötter

                  Vallmofrö

                  Sesamfrö

                  Solrosfrö

                  Rapsfrö

                  Sojabönor

                  Senapsfrö

                  Bomullsfrö

                  Övriga

                              5.

                              Potatis

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Färskpotatis

                  Övrig matpotatis

                              6.

                                 Te (torkade blad och stjälkar, jästa eller ojästa av Camellia sinensis)

                  5

                  0,05 (1)
                      (2)

                              7.

                                 Humle (torkad), inklusive pellets och pulver som inte koncentrerats

                  10

                  0,05 (1)
                      (2)

         (1)  Anger lägsta analytiska bestämningsgräns.

         (2)  Anger att gränsvärdet för resthalter har fastställts provisoriskt i enlighet med artikel 4.1 f i direktiv 91/414/EEG.”


title: Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/39/EG av den 7 september 2005 om ändring av rådets direktiv 74/408/EEG om motorfordon vad avser säten, fästanordningarna för dessa och huvudstöd   (Text av betydelse för EES)

text:
               30.9.2005

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 255/143

      EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2005/39/EG
   av den 7 september 2005
   om ändring av rådets direktiv 74/408/EEG om motorfordon vad avser säten, fästanordningarna för dessa och huvudstöd
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 i detta,
   med beaktande av kommissionens förslag,
   med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
   i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och
   av följande skäl:

               (1)

               Forskning har visat att användningen av bilbälten och fasthållningsanordningar kan bidra till att kraftigt minska antalet dödsolyckor och skadornas omfattning vid olyckor, även då fordon slår runt. Att sådan utrustning monteras i alla fordonskategorier kommer att utgöra ett viktigt steg i riktning mot att öka vägtrafiksäkerheten och därigenom rädda liv.

               (2)

               Samhällsnyttan kommer att öka kraftigt om alla fordon utrustas med bilbälten.

               (3)

               I sin resolution av den 18 februari 1986 om gemensamma åtgärder för att minska vägtrafikolyckorna som ett led i gemenskapens program för vägtrafiksäkerhet (3), framhåller Europaparlamentet att det måste bli obligatoriskt för alla passagerare, även barn, att använda bilbälten, utom i fordon som används i kollektivtrafik. Det måste därför göras åtskillnad mellan bussar i kollektivtrafik och andra fordon när det gäller kravet på montering av bilbälten och/eller fasthållningsanordningar.

               (4)

               I enlighet med rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (4) har gemenskapens system för typgodkännande endast genomförts för alla nya fordon i kategori M1 från och med den 1 januari 1998. Således är det endast fordon i kategori M1 som typgodkänts efter det datumet som måste vara utrustade med säten, fästanordningar för dessa och huvudstöd enligt bestämmelserna i direktiv 74/408/EEG (5).

               (5)

               Till dess att gemenskapens system för typgodkännande har utvidgats till att omfatta alla fordonskategorier, bör det av hänsyn till vägtrafiksäkerheten krävas att det i fordon i andra kategorier än kategori M1 monteras säten och fästanordningar för dessa som möjliggör montering av bilbältesförankringar.

               (6)

               Direktiv 74/408/EEG innehåller redan alla de tekniska och administrativa bestämmelser som möjliggör typgodkännande av fordon i andra kategorier än M1. Medlemsstaterna behöver därför inte införa ytterligare bestämmelser.

               (7)

               Sedan kommissionens direktiv 96/37/EG av den 17 juni 1996 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 74/408/EEG (6) trädde i kraft har flera medlemsstater redan gjort bestämmelserna i det direktivet tvingande för vissa andra kategorier av fordon än M1. Tillverkare och leverantörer har därför utvecklat lämplig teknik.

               (8)

               Forskning har visat att det inte är möjligt att förse säten som är vända åt sidan med bilbälten som är lika säkra för användarna som bilbälten vid framåtvända säten. Av säkerhetsskäl måste sådana säten förbjudas i vissa fordonskategorier.

               (9)

               De bestämmelser som tillåter säten som är vända åt sidan och utrustade med tvåpunktsbälten i vissa typer av fordon i kategori M3 bör vara tillfälliga i avvaktan på att en gemenskapslagstiftning som omarbetar direktiv 70/156/EEG och utvidgar gemenskapens typgodkännandeförfarande till att omfatta alla fordon, inbegripet fordon i kategori M3, träder i kraft.

               (10)

               Direktiv 74/408/EEG bör ändras i enlighet med detta.

               (11)

               Eftersom målet för detta direktiv, att förbättra vägtrafiksäkerheten genom att göra det obligatoriskt att montera bilbälten i vissa fordonskategorier, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Ändring av direktiv 74/408/EEG
   Direktiv 74/408/EEG ändras enligt följande:

               1)

               Artikel 1 skall ändras på följande sätt:

                           a)

                           Följande stycke skall läggas till i punkt 1:
                           ”Fordon i kategorierna M2 och M3 skall indelas i klasser enligt definitionen i avsnitt 2 i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/85/EG av den 20 november 2001 om särskilda bestämmelser för fordon som används för personbefordran med mer än åtta säten utöver förarsätet (7).

                           b)

                           Punkt 2 skall ersättas med följande:
                           2.   ”Detta direktiv är inte tillämpligt på säten som är vända bakåt.”

               2)

               Följande artikel skall införas:
               ”Artikel 3a
               1.   Montering av säten som är vända åt sidan är förbjuden i fordon i kategorierna M1, N1, M2 (klass III eller B) och M3 (klass III eller B).
               2.   Punkt 1 skall inte gälla ambulanser eller de fordon som anges i artikel 8.1 första strecksatsen i direktiv 70/156/EEG.
               3.   Punkt 1 skall inte tillämpas på bussar i kategori M3 (klass III eller B) med en högsta tekniskt tillåten lastvikt på över 10 ton, i vilka säten vända åt sidan är placerade i fordonets bakre del och bildar en integrerad avdelning med upp till tio säten. Sådana säten som är vända åt sidan skall utrustas med åtminstone huvudstöd och ett tvåpunktsbälte med upprullningsmekanism, typgodkända i enlighet med rådets direktiv 77/541/EEG (8). Bilbältesförankringarna för dessa säten skall uppfylla kraven i rådets direktiv 76/115/EEG (9).
               Detta undantag skall gälla i fem år från och med den 20 oktober 2005. Det kan förlängas om tillförlitlig olycksstatistik finns att tillgå och om fasthållningsanordningarna ytterligare har utvecklats.

               3)

               Bilaga II skall ändras på följande sätt:

                           a)

                           Punkt 1.1 skall ersättas med följande:

                                       1.1

                                       ”Kraven i denna bilaga är inte tillämpliga på säten som är vända bakåt eller på huvudstöd som är fästa vid sådana säten.”

                           b)

                           Punkt 2.3 skall ersättas med följande:

                                       2.3

                                       ”säte: en anordning, komplett med klädsel, oavsett om den ingår som en del av fordonets uppbyggnad eller inte, avsedd som sittplats för en vuxen person. Ordet säte täcker såväl ett enkelt säte som den del av ett odelat säte som är avsedd som sittplats för en person.

                                 Beroende på åt vilket håll sätet är riktat, definieras det enligt följande:

                                       2.3.1

                                          säte som är vänt framåt: ett säte som kan användas medan fordonet är i rörelse och som är vänt mot fordonets främre del på ett sådant sätt att sätets vertikala symmetriplan bildar en vinkel på mindre än + 10o eller - 10o med fordonets vertikala symmetriplan.

                                       2.3.2

                                          säte som är vänt bakåt: ett säte som kan användas medan fordonet är i rörelse och som är vänt mot fordonets bakre del på ett sådant sätt att sätets vertikala symmetriplan bildar en vinkel på mindre än + 10o eller - 10o med fordonets vertikala symmetriplan.

                                       2.3.3

                                          säte som är vänt mot sidan: ett säte som med avseende på sin placering i förhållande till fordonets vertikala symmetriplan inte motsvarar någon av de definitioner som ges i punkt 2.3.1 eller 2.3.2 ovan.”

                           c)

                           Punkt 2.9 skall utgå.

               4)

               I bilaga III skall punkt 2.5 ersättas med följande:

                           2.5

                           ”säte: en anordning som kan förankras i fordonsstrukturen, inbegripet dess klädsel och fästanordningar, och som är avsett att användas i ett fordon som sittplats för en eller flera vuxna personer.

                     Beroende på åt vilket håll sätet är riktat, definieras det enligt följande:

                           2.5.1

                              säte som är vänt framåt: ett säte som kan användas medan fordonet är i rörelse och som är vänt mot fordonets främre del på ett sådant sätt att sätets vertikala symmetriplan bildar en vinkel på mindre än + 10o eller - 10o med fordonets vertikala symmetriplan.

                           2.5.2

                              säte som är vänt bakåt: ett säte som kan användas medan fordonet är i rörelse och som är vänt mot fordonets bakre del på ett sådant sätt att sätets vertikala symmetriplan bildar en vinkel på mindre än + 10o eller - 10o med fordonets vertikala symmetriplan.

                           2.5.3

                              säte som är vänt mot sidan: ett säte som med avseende på sin placering i förhållande till fordonets vertikala symmetriplan inte motsvarar någon av de definitioner som ges i punkt 2.5.1 eller 2.5.2 ovan.”

               5)

               Bilaga IV skall ändras på följande sätt:

                           a)

                           Punkt 1.1 skall ersättas med följande:

                                       1.1

                                       ”De krav som anges i denna bilaga gäller fordon i kategorierna N1, N2 och N3 samt sådana fordon i kategorierna M2 och M3 som inte omfattas av bilaga III. De gäller också säten som är vända åt sidan i alla fordonskategorier, med undantag av bestämmelserna i punkt 2.5.”

                           b)

                           Punkt 2.4 skall ersättas med följande:

                                       2.4

                                       ”Alla säten som kan fällas framåt eller som har nedvikbara ryggstöd skall spärras automatiskt i det normala läget. Detta krav skall inte vara tillämpligt på säten som monteras i rullstolsutrymmet i fordon i kategori M2 eller M3 av klass I, II eller A.”

         Artikel 2
   Genomförande
   1.   Från och med den 20 april 2006 får medlemsstaterna inte, med avseende på säten, fästanordningar för dessa och huvudstöd som uppfyller kraven i detta direktiv,

               a)

               vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för en fordonstyp,

               b)

               förbjuda registrering, försäljning eller ibruktagande av nya fordon.

         2.   Från och med den 20 oktober 2006 skall medlemsstaterna, med avseende på säten, fästanordningar för dessa och huvudstöd som inte uppfyller kraven i detta direktiv, för nya typer av fordon,

               a)

               inte längre bevilja EG-typgodkännande,

               b)

               vägra att bevilja nationellt typgodkännande.

         3.   Från och med den 20 oktober 2007 skall medlemsstaterna, med avseende på säten, fästanordningar för dessa och huvudstöd som inte uppfyller kraven i detta direktiv,

               a)

               betrakta de intyg om överensstämmelse som åtföljer nya fordon som ogiltiga vid tillämpningen av artikel 7.1 i direktiv 70/156/EEG,

               b)

               vägra registrering, försäljning och ibruktagande av nya fordon, såvida inte bestämmelserna i artikel 8.2 i direktiv 70/156/EEG åberopas.

         Artikel 3
   Införlivande
   1.   Medlemsstaterna skall anta och offentliggöra de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv före den 20 april 2006. De skall genast underrätta kommissionen om detta.
   2.   De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 21 april 2006.
   3.   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.
   4.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
   Artikel 4
   Ikraftträdande
   Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Artikel 5
   Adressater
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Strasbourg den 7 september 2005.

         På Europaparlamentets vägnar
         J. BORRELL FONTELLES

         Ordförande

         På rådets vägnar
         C. CLARKE

         Ordförande

      (1)  EUT C 80, 30.3.2004, s. 6.

      (2)  Europaparlamentets yttrande av den 17 december 2003 (EUT C 91 E, 15.4.2004, s. 487), rådets gemensamma ståndpunkt av den 24 januari 2005 (EUT C 111 E, 11.5.2005, s. 33), Europaparlamentets ståndpunkt av den 26 maj 2005 (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 12 juli 2005.

      (3)  EGT C 68, 24.3.1986, s. 35.

      (4)  EGT L 42, 23.2.1970, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/104/EG (EUT L 337, 13.11.2004, s. 13).

      (5)  EGT L 221, 12.8.1974, s. 1. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

      (6)  EGT L 186, 25.7.1996, s. 28.

      (7)  EGT L 42, 13.2.2002, s. 1.”

      (8)  EGT L 220, 29.8.1977, s. 95. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

      (9)  EGT L 24, 30.1.1976, s. 6. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 96/38/EG (EGT L 187, 26.7.1996, s. 95).”


Avis juridique important

|

32003L0123

Rådets direktiv 2003/123/EG av den 22 december 2003 om ändring av direktiv 90/435/EEG om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater

Europeiska unionens officiella tidning nr L 007 , 13/01/2004 s. 0041 - 0044

Rådets direktiv 2003/123/EGav den 22 december 2003om ändring av direktiv 90/435/EEG om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstaterEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 94 i detta,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande(1),med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2), ochav följande skäl:(1) Genom direktiv 90/435/EEG(3) infördes gemensamma regler - avsedda att vara neutrala ur konkurrenssynpunkt - om olika former av vinstutdelning.(2) Syftet med direktiv 90/435/EEG är att undanta olika former av vinstutdelning från dotterbolag till moderbolag från källskatt och att förhindra dubbelbeskattning av sådana inkomster på moderbolagsnivå.(3) De erfarenheter som vunnits i samband med genomförandet av direktiv 90/435/EEG har visat på olika sätt att förbättra direktivet och förstärka de positiva verkningarna av de under 1990 antagna gemensamma reglerna.(4) I artikel 2 i direktiv 90/435/EEG anges för vilka företag direktivet gäller. I bilagan till direktivet finns en förteckning över de olika typer av företag för vilka direktivet gäller. Vissa typer av företag tas inte upp i förteckningen i bilagan trots att de företag det rör sig om är skatterättsligt hemmahörande i någon av medlemsstaterna och skyldiga att erlägga bolagsskatt där. Räckvidden för direktiv 90/435/EEG bör därför utvidgas till att omfatta flera typer av associationsformer som bedriver gränsöverskridande verksamhet i gemenskapen och uppfyller de i direktivet fastställda villkoren.(5) Den 8 oktober 2001 antog rådet förordning (EG) nr 2157/2001 om stadga för europabolag (SE)(4) och direktiv 2001/86/EG om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande(5). Den 22 juli 2003 antog rådet på samma sätt förordning (EG) nr 1435/2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar)(6) och direktiv 2003/72/EG om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande(7). Europabolag är publika aktiebolag och SCE-föreningar är kooperativa föreningar, och båda dessa företagsformer liknar de företagsformer som redan omfattas av direktiv 90/435/EEG, varför både europabolag och SCE-föreningar bör läggas till i förteckningen i bilagan till direktiv 90/435/EEG.(6) De nya associationsformer som infogas i förteckningen är skattskyldiga för bolagsskatt i den medlemsstat där de är hemmahörande men vissa av dem anses på grundval av sin rättsliga karaktär av andra medlemsstater som skattemässigt transparenta. En medlemsstat som av detta skäl behandlar icke hemmahörande skattskyldiga företag som skattemässigt transparenta bör bevilja dessa företag tillämpliga skattelättnader för de inkomster som ingår i moderbolagets skattebas.(7) I syfte att låta ett större antal företag komma i åtnjutande av förmånerna enligt direktiv 90/435/EEG bör det lägsta kapitalinnehavskravet för att företag skall anses som moderbolag och dotterbolag sänkas successivt från 25 % till 10 %.(8) När ett till moderbolaget hörande fast driftställe betalar ut eller tar emot vinstutdelning bör detta behandlas på samma sätt som motsvarande transaktion mellan ett dotterbolag och dess moderbolag. Detta bör även gälla när ett moderbolag och dess dotterbolag är belägna i samma medlemsstat och det fasta driftstället är beläget i en annan medlemsstat. Å andra sidan tycks situationer där det fasta driftstället och dotterbolaget är belägna i samma medlemsstat kunna hanteras av den berörda medlemsstaten inom ramen för den nationella lagstiftningen, om inte annat följer av tillämpningen av fördragets principer.(9) När det gäller behandlingen av fasta driftställen kan medlemsstaterna i enlighet med fördragets principer och med beaktande av internationellt accepterade skatteregler behöva fastställa villkor och rättsliga instrument för att skydda de nationella skatteinkomsterna och avvärja kringgående av nationella lagar.(10) När företagskoncerner är organiserade som en kedja av företag där vinst utdelas genom de olika nivåerna i kedjan till moderbolaget, bör dubbelbeskattning undvikas genom beviljande av antingen skattebefrielse eller avräkning av skatt. Om avräkning av skatt görs bör det vara möjligt för moderbolaget att, under förutsättning att de i direktiv 90/435/EEG angivna kraven är uppfyllda, från den skatt det har att betala på vinstutdelning avräkna sådan på utdelningen belöpande bolagsskatt som har erlagts av företagen längre ned i kedjan.(11) Övergångsbestämmelserna är inte tillämpliga längre och de bör därför utgå.(12) Direktiv 90/435/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Direktiv 90/435/EEG ändras härmed på följande sätt:1. I artikel 1.1 skall följande två strecksatser läggas till:"- på utdelning till i denna stat belägna fasta driftställen till bolag från andra medlemsstater, från dotterbolag i en annan medlemsstat än den där det fasta driftstället är beläget,- på utdelning från i denna stat belägna bolag till fasta driftställen belägna i en annan medlemsstat till bolag i samma medlemsstat där de är dotterbolag."2. I artikel 2 skall det nuvarande stycket bli en egen punkt (punkt 1) och följande nya punkt 2 läggas till:"2. I detta direktiv avses med fast driftställe en stadigvarande plats för affärsverksamhet belägen i en medlemsstat, från vilken ett i en annan medlemsstat beläget bolags verksamhet helt eller delvis bedrivs, såvida vinsten från detta driftställe beskattas i den medlemsstat där driftstället är beläget enligt gällande bilateralt skatteavtal eller, om ett sådant avtal saknas, enligt nationell lagstiftning."3. I artikel 3 skall punkt 1 ersättas med följande:"Vid tillämpningen av detta direktiv gäller följande:a) Status som moderbolag skall i vart fall tillskrivas varje bolag i en medlemsstat som uppfyller de villkor som anges i artikel 2 och innehar andelar motsvarande minst 20 % av kapitalet i ett i en annan medlemsstat beläget bolag som uppfyller samma villkor.Denna status skall också på samma villkor tillskrivas ett bolag i en medlemsstat som innehar andelar motsvarande minst 20 % av kapitalet i ett i samma medlemsstat beläget bolag, vilka andelar innehas helt eller delvis av ett fast driftsställe för det i en annan medlemsstat belägna förstnämnda bolaget.Från och med den 1 januari 2007 skall innehavet av andelar minst motsvara 15 %.Från och med den 1 januari 2009 skall innehavet av andelar minst motsvara 10 %.b) Med dotterbolag avses det bolag vars kapital inbegriper de andelar som avses i a."4. Artikel 4 skall ändras på följande sätt:a) Punkt 1 skall ersättas med följande:"1. Då ett moderbolag eller ett fast driftställe till detta i kraft av moderbolagets förbindelse med ett dotterbolag tar emot utdelning från detta annat än i samband med att dotterbolaget träder i likvidation skall den stat där moderbolaget är hemmahörande och den stat där det fasta driftstället är beläget antingen- avstå från att beskatta sådan utdelning, eller- beskatta den men medge moderbolaget och det fasta driftstället rätt att från den skatt de har att betala avräkna sådan på vinstutdelningen belöpande bolagsskatt som har erlagts av dotterbolaget och av eventuella underliggande dotterbolag, under förutsättning att varje bolag och dess underliggande dotterbolag på varje nivå uppfyller kraven enligt artiklarna 2 och 3, upp till beloppet för den motsvarande skatt som skall betalas."b) Följande punkt skall införas som punkt 1a:"1a. Inget i detta direktiv skall hindra den stat där moderbolaget är hemmahörande från att betrakta ett dotterbolag som skattemässigt transparent på grundval av den statens bedömning av den rättsliga karaktär som dotterbolaget har som en följd av den lag enligt vilken bolaget bildades och därför från att beskatta moderbolaget för dess andel av dess dotterbolags vinst allteftersom sådan vinst uppkommer. I detta fall skall den stat där moderbolaget är hemmahörande avstå från att beskatta utdelning från dotterbolaget.Den stat där moderbolaget är hemmahörande skall, när den bedömer moderbolagets andel av dess dotterbolags vinst allteftersom sådan vinst uppkommer, antingen undanta denna vinst från beskattning eller medge moderbolaget rätt att från den skatt det har att betala avräkna den del av bolagsskatten som avser moderbolagets andel av vinsten och som erlagts av dotterbolaget och av eventuella underliggande dotterbolag, under förutsättning att varje bolag och dess underliggande dotterbolag på varje nivå uppfyller kraven enligt artiklarna 2 och 3, upp till beloppet för den motsvarande skatt som skall betalas."c) I punkt 3 skall första stycket ersättas med följande:"Punkterna 1 och 1a skall gälla till dess att ett gemensamt system för bolagsbeskattning trätt i kraft och börjat tillämpas."5. Artikel 5 skall ändras på följande sätt:a) Punkt 1 skall ersättas med följande text:"Vinstutdelning från ett dotterbolag till moderbolaget skall vara befriad från källskatt."b) Punkterna 2, 3 och 4 skall utgå.6. Bilagan skall ersättas med texten i bilagan till det här direktivet.Artikel 21. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 januari 2005.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv samt en jämförelsetabell över bestämmelserna i detta direktiv och de nationella bestämmelser som antagits.Artikel 3Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.Artikel 4Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 22 december 2003.På rådets vägnarA. MatteoliOrdförande(1) Yttrandet avgivet den 16 december 2003 (ännu ej offentliggjort i EUT).(2) Yttrandet avgivet den 29 oktober 2003 (ännu ej offentliggjort i EUT).(3) EGT L 225, 20.8.1990, s. 6. Direktivet senast ändrat genom 1994 års anslutningsakt.(4) EGT L 294, 10.11.2001, s. 1.(5) EGT L 294, 10.11.2001, s. 22.(6) EUT L 207, 18.8.2003, s. 1.(7) EUT L 207, 18.8.2003, s. 25.BILAGAFÖRTECKNING ÖVER DE SLAG AV BOLAG SOM AVSES I ARTIKEL 2.1 aa) Bolag som enligt belgisk rättsordning kallas "société anonyme"/"naamloze vennootschap", "société en commandite par actions"/"commanditaire vennootschap op aandelen", "société privée à responsabilité limitée"/"besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid", "société coopérative à responsabilité limitée"/"coöperatieve vennootschap met beperkte aansprakelijkheid" eller "société coopérative à responsabilité illimitée"/"coöperatieve vennootschap met onbeperkte aansprakelijkheid", "société en nom collectif"/"vennootschap onder firma", "société en commandite simple"/"gewone commanditaire vennootschap", offentliga företag som antagit någon av de ovannämnda associationsformerna samt andra bolag som bildats i enlighet med belgisk lagstiftning och som omfattas av belgisk bolagsskatt.b) Bolag som enligt dansk rättsordning kallas "aktieselskab" eller "anpartsselskab". Andra enligt bolagsskattelagen skattepliktiga bolag, i den utsträckning deras beskattningsbara inkomst beräknas och beskattas enligt de allmänna skatterättsliga bestämmelserna för "aktieselskaber".c) Bolag som enligt tysk rättsordning kallas "Aktiengesellschaft", "Kommanditgesellschaft auf Aktien", "Gesellschaft mit beschränkter Haftung", "Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit", "Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaft" eller "Betrieb gewerblicher Art von juristischen Personen des öffentlichen Rechts", samt andra bolag som bildats i enlighet med tysk lagstiftning och som omfattas av tysk bolagsskatt.d) Bolag som enligt grekisk rättsordning kallas "αvώvυμη εταιρεία" eller "εταιρεία περιωρισμέvης ευθύvης (Ε.Π.Ε.)" samt andra bolag som bildats i enlighet med grekisk lagstiftning och som omfattas av grekisk bolagsskatt.e) Bolag som enligt spansk rättsordning kallas "sociedad anónima", "sociedad comanditaria por acciones" eller "sociedad de responsabilidad limitada" samt offentligrättsliga organ som fungerar enligt privaträttsliga regler. Andra associationsformer som bildats i enlighet med spansk lagstiftning och som omfattas av spansk bolagsskatt (Impuesto sobre Sociedades).f) Bolag som enligt fransk rättsordning kallas "société anonyme", "société en commandite par actions", "société à responsabilité limitée", "société par actions simplifiée", "société d'assurance mutuelle", "caisse d'épargne et de prévoyance", "société civile", som automatiskt omfattas av bolagsskatt, "coopérative" eller "union de coopératives", industriella och affärsdrivande offentliga organ och företag samt andra bolag som bildats i enlighet med fransk lagstiftning och som omfattas av fransk bolagsskatt.g) Bolag som bildats enligt irländsk rätt eller som i irländsk rätt betraktas som bolag, organ som registrerats enligt Industrial and Provident Societies Act, "building societies" som bildats enligt Building Societies Acts samt "trustee savings banks" i den mening som avses i Trustee Savings Banks Act från 1989.h) Bolag som enligt italiensk rättsordning kallas "società per azioni", "società in accomandita per azioni", "società a responsibilità limitata", "società cooperativa" eller "società di mutua assicurazione" samt privata och offentliga organ vars verksamhet helt och hållet eller huvudsakligen är av kommersiell karaktär.i) Bolag som enligt luxemburgsk rättsordning kallas "société anonyme", "société en commandite par actions", "société à responsabilité limitée", "société coopérative", "société coopérative organisée comme une société anonyme", "association d'assurances mutuelles", "association d'épargne-pension" eller "entreprise de nature commerciale, industrielle ou minière de l'Etat, des communes, des syndicats de communes, des établissements publics et des autres personnes morales de droit public" samt andra bolag som bildats i enlighet med luxemburgsk lagstiftning och som omfattas av luxemburgsk bolagsskatt.j) Bolag som enligt nederländsk rättsordning kallas "naamloze vennootschap", "besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid", "open commanditaire vennootschap", "coöperatie", "onderlinge waarborgmaatschappij", "fonds voor gemene rekening", "vereniging op coöperatieve grondslag" eller "vereniging welke op onderlinge grondslag als verzekeraar of kredietinstelling optreedt" samt andra bolag som bildats i enlighet med nederländsk lagstiftning och som omfattas av nederländsk bolagsskatt.k) Bolag som enligt österrikisk rättsordning kallas "Aktiengesellschaft", "Gesellschaft mit beschränkter Haftung", "Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit", "Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaft", "Betrieb gewerblicher Art von Körperschaften des öffentlichen Rechts" eller "Sparkasse" samt andra bolag som bildats i enlighet med österrikisk lagstiftning och som omfattas av österrikisk bolagsskatt.l) Enligt portugisisk rättsordning bildade handelsrättsliga bolag, civilrättsliga bolag i kommersiell form, kooperativ och offentliga företag.m) Bolag som enligt finsk rättsordning kallas "osakeyhtiö/aktiebolag", "osuuskunta/andelslag", "säästöpankki/sparbank" eller "vakuutusyhtiö/försäkringsbolag".n) Bolag som enligt svensk rättsordning kallas "aktiebolag", "försäkringsaktiebolag", "ekonomiska föreningar", "sparbanker" eller "ömsesidiga försäkringsbolag".o) Bolag som bildats enligt lagstiftningen i Förenade kungariket.p) Bolag som bildats enligt rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag och rådets direktiv 2001/86/EG av den 8 oktober 2001 om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande samt kooperativa föreningar som bildats enligt rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) och rådets direktiv 2003/72/EG av den 22 juli 2003 om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande.


Avis juridique important

|

31964L0223

Rådets direktiv 64/223/EEG av den 25 februari 1964 om att uppnå etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster för verksamhet inom partihandel

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 056 , 04/04/1964 s. 0863 - 0869 Finsk specialutgåva Område 6 Volym 1 s. 0013  Dansk specialutgåva: Serie I Område 1963-1964 s. 0115  Svensk specialutgåva Område 6 Volym 1 s. 0013  Engelsk specialutgåva: Serie I Område 1963-1964 s. 0123  "Grekisk specialutgåva" Område 06 Volym 1 s. 0028  Spansk specialutgåva: Område 06 Volym 1 s. 0030  Portugisisk specialutgåva: Område 06 Volym 1 s. 0030

RÅDETS DIREKTIV av den 25 februari 1964 om att uppnå etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster för verksamhet inom partihandel (64/223/EEG)EUROPEISKA EKONOMISKA GEMENSKAPENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 54.2 och 3 och artikel 63.2 och 3 i detta,med beaktande av Allmänna handlingsprogrammet för upphävande av begränsningar av etableringsfriheten (1), särskilt avdelning IV A i detta,med beaktande av Allmänna handlingsprogrammet för upphävande av begränsningar av rätten att tillhandahålla tjänster (2), särskilt avdelning V C i detta,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande (3),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (4), ochmed beaktande av följande:I de allmänna handlingsprogrammen föreskrivs att all särbehandling som grundar sig på nationalitet vad gäller rätten att etablera sig och tillhandahålla tjänster inom partihandeln skall vara upphävd före utgången av andra året av andra etappen.Partihandel med medicinska och farmaceutiska produkter samt partihandel med kol omfattas inte av bestämmelserna i detta direktiv; i enlighet med de allmänna handlingsprogrammen skall dessa verksamhetsformer liberaliseras vid en senare tidpunkt.Detta direktiv tillämpas inte på partihandel med giftiga eller sjukdomsalstrande produkter. Det har visat sig att det för dessa verksamhetsformer, med beaktande av medlemsstaternas gällande lagar och andra författningar, uppstår särskilda problem rörande hälso- och sjukvården.I Allmänna handlingsprogrammen för begränsningar av etableringsfriheten föreskrivs att restriktionerna för rätten att ansluta sig till yrkes- eller handelsorganisationer skall upphävas i de fall då vederbörandes yrkesverksamhet oundvikligen medför att denna rätt utövas.Den ställning som tillkommer anställda, vilka medföljer den som erbjuder tjänster eller utför arbete för dennes räkning, kommer att regleras genom de bestämmelser som fastställts i enlighet med artikel 48 och 49 i fördraget.Särskilda direktiv kommer att antas som är tillämpliga på alla former av verksamhet som egenföretagare och som berör villkoren för förmånstagarnas rese- och vistelseförhållanden samt, där så krävs, direktiv om samordning av de garantier som i medlemsstaterna avkrävs bolag eller enskilda firmor till skydd för medlemsstaternas och tredje mans intressen.Vid tillämpningen av etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster skall bolag och enskilda firmor behandlas på samma sätt som fysiska personer, som är medborgare i medlemsstaterna, endast med de villkor som anges i artikel 58 och, vid behov, på det villkoret att det föreligger en faktisk och kontinuerlig anknytning till en medlemsstats näringsliv. Det får därför inte ställas några ytterligare krav för att ett bolag eller en enskild firma skall komma i åtnjutande av denna ställning, i synnerhet inte krav på särskilt tillstånd som inte också avkrävs bolag eller enskilda firmor i ifrågavarande medlemsstat för att utöva en viss bestämd ekonomisk verksamhet. En sådan likabehandling får emellertid inte hindra medlemsstaterna från att kräva, att aktiebolag i deras länder uppträder under den lagliga beteckning som används i det land där bolaget har bildats och att de uppger storleken på de tecknade aktierna i de affärshandlingar som de använder i värdlandet.I några medlemsstater regleras dessutom partihandeln med vissa produkter genom bestämmelser om påbörjande av sådan näringsverksamhet, medan andra stater, där så krävs, kommer att införa sådana bestämmelser. Vissa övergångsåtgärder i syfte att underlätta för medborgare i andra medlemsstater att påbörja och utöva sådana former av verksamhet inom partihandeln kommer därför att bli föremål för ett särskilt direktiv.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Medlemsstaterna skall i fråga om de fysiska personer och bolag eller enskilda firmor (här nedan kallade förmånstagare) som nämns i avdelning I i de allmänna handlingsprogrammen för upphävande av begränsningarna av etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster upphäva de begränsningar som avses i avdelning III i dessa handlingsprogram, vilka berör rätten att påbörja och utöva sådan verksamhet som närmare anges i artikel 2 i detta direktiv.Artikel 2 1. Bestämmelserna i detta direktiv skall tillämpas på former av verksamhet som egenföretagare inom partihandeln med undantag för partihandel med medicinska och farmaceutiska produkter, med giftiga och sjukdomsalstrande produkter samt med kol (ur ISIC-grupp 611).2. I detta direktiv avses med partihandel alla former av verksamhet som utövas av fysiska personer, bolag eller enskilda firmor, vilka som ett led i sin verksamhet köper produkter i eget namn och för egen räkning och återförsäljer dessa varor till andra grossister eller detaljister, för vidareförädling, för näringsverksamhet eller till storförbrukare.Varorna kan vidareförsäljas antingen i oförändrat skick eller efter sådan förädling, behandling eller bearbetning för försäljning som är bruklig inom partihandeln.Partihandel kan utövas i form av inrikeshandel, export, import eller transithandel.Artikel 3 1. Medlemsstaterna skall i synnerhet upphäva de begränsningar soma) hindrar förmånstagarna från att etablera sig eller tillhandahålla tjänster i värdlandet på samma villkor och med samma rättigheter och skyldigheter som medborgarna i den staten,b) härrör från en förvaltningspraxis, som innebär att förmånstagarna utsätts för särbehandling jämfört med ifrågavarande stats medborgare.2. Till de begränsningar som skall upphävas hör i synnerhet sådana som härrör från åtgärder, vilka hindrar eller begränsar förmånstagarnas möjligheter att etablera sig eller tillhandahålla tjänster på följande sätt:a) I Förbundsrepubliken Tyskland- kravet att inneha ett Reisegewerbekarte (Gewerbeordnung, § 55 d av den 5 februari 1960 [Bundesgesetzblatt del I, s. 61, rättelse s. 92]; lagen av den 30 november 1960 [Bundesgesetzblatt del I, s. 871]) för att själv kunna värva kunder inom ramen för den egna affärsverksamheten,- kravet att utländska juridiska personer som vill bedriva yrkes- eller handelsverksamhet på Tysklands territorium skall erhålla särskilt tillstånd (Gewerbeordnung, § 12 och Aktiengesetz, § 292).b) I Belgien- skyldigheten att inneha ett carte professionnelle (arrêté royal nr 62 av den 16 november 1939, arrêté ministériel av den 17 december 1945 och arrêté ministériel av den 11 mars 1954).c) I Frankrike- skyldigheten att inneha ett carte d'identité d'étranger commerçant (décret-loi av den 12 november 1938, décret av den 2 februari 1939, lagen av den 8 oktober 1940, lagen av den 10 april 1954, décret nr 59-852 av den 9 juli 1959).d) I Luxemburg- den begränsade giltighetstiden för tillstånd som beviljas utländska medborgare i enlighet med artikel 21 i den luxemburgska lagen av den 2 juni 1962 (mémorial A nr 31 av den 19 juni 1962).Artikel 4 1. Medlemsstaterna skall se till att de förmånstagare som omfattas av detta direktiv har rätt att ansluta sig till yrkes- eller handelsorganisationer på samma villkor och med samma rättigheter och skyldigheter som de egna medborgarna.2. Vid etablering skall rätten att ansluta sig till yrkes- eller handelsorganisationer medföra möjlighet att inneha uppdrag inom sådana organisationer. Dessa uppdrag kan dock förbehållas de egna medborgarna, då ifrågavarande organisation har myndighetsutövande uppgifter i enlighet med en föreskrift eller en förordning.3. I Luxemburg skall medlemskap i Chambre de commerce inte medföra rätt för förmånstagare som omfattas av detta direktiv att delta i valet av förvaltningsorgan inom denna handelskammare.Artikel 5 Medlemsstaterna får inte ge de egna medborgarna, som beger sig till en annan medlemsstat i syfte att där utöva sådan verksamhet som avses i artikel 2, något stöd som kan snedvrida etableringsvillkoren.Artikel 6 1. I de fall då ett värdland av de egna medborgarna, som vill påbörja någon form av verksamhet som avses i artikel 2, kräver skötsamhetsbevis och bevis om att de inte har varit försatta i konkurs eller ettdera av dessa bevis, skall den staten i fråga om medborgare i andra medlemsstater som tillräckligt bevis för detta godta utdrag ur kriminalregistret eller, om sådant intyg inte finns, motsvarande handling utfärdad av behörig rättsinstans eller förvaltningsmyndighet i utlänningens ursprungsland eller senaste hemvistland, av vilken framgår att dessa villkor är uppfyllda.2. I de fall då det i utlänningens ursprungsland eller senaste hemvistland inte utfärdas bevis om att denne inte har varit försatt i konkurs, kan ett sådant intyg ersättas av en försäkran under ed, som vederbörande avgett inför rättsinstans eller förvaltningsmyndighet, notarius publicus eller behörig yrkes- eller handelsorganisation i ursprungslandet eller det senaste hemvistlandet.3. Handlingar som utfärdats i överensstämmelse med punkt 1 och 2 får, när de företes, inte vara äldre än tre månader.4. Medlemsstaterna skall inom den tid som anges i artikel 7 utse de myndigheter och organ som är behöriga att utfärda ovannämnda handlingar och genast underrätta övriga medlemsstater och kommissionen om detta.Artikel 7 Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa detta direktiv inom sex månader efter dagen för anmälan och genast underrätta kommissionen om detta.Artikel 8 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 25 februari 1964.På rådets vägnarH. FAYATOrdförande(1) EGT nr 2, 15.1.1962, s. 36/62.(2) EGT nr 2, 15.1.1962, s. 32/62.(3) EGT nr 33, 4.3.1963, s. 466/63.(4) EGT nr 56, 4.4.1964, s. 868/64.


Avis juridique important

|

31968L0419

Rådets direktiv 68/419/EEG av den 20 december 1968 om en tredje ändring av rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas bestämmelser om färgämnen som är godkända för användning i livsmedel

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 309 , 24/12/1968 s. 0024 - 0024 Finsk specialutgåva Område 13 Volym 1 s. 0107  Dansk specialutgåva: Serie I Område 1968(II) s. 0586  Svensk specialutgåva Område 13 Volym 1 s. 0107  Engelsk specialutgåva: Serie I Område 1968(II) s. 0597  "Grekisk specialutgåva" Område 03 Volym 4 s. 0055  Spansk specialutgåva: Område 13 Volym 1 s. 0151  Portugisisk specialutgåva: Område 13 Volym 1 s. 0151

RÅDETS DIREKTIV av den 20 december 1968 om en tredje ändring av rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas bestämmelser om färgämnen som är godkända för användning i livsmedel (68/419/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,med beaktande av kommissionens förslag, ochmed beaktande av följande:Enligt artikel 2 och 12.2 i rådets direktiv av den 23 oktober 1962(1) om tillnärmning av medlemsstaternas bestämmelser om färgämnen som är godkända för användning i livsmedel, senast ändrat genom rådets direktiv av den 24 oktober 1967(2), skall medlemsstaterna senast den 31 december 1967 förbjuda användning av vissa färgämnen, särskilt sulfonerat orcein. Detta förbud måste träda i kraft före utgången av 1968.Det har ännu inte varit möjligt att slutföra den vetenskapliga undersökningen av sulfonerat orcein, varför ytterligare tid behövs för att avsluta denna undersökning.Det är därför nödvändigt att tillåta att de berörda medlemsstaterna får senarelägga ikraftträdandet av förbudet mot användning av detta färgämne, så att all information som behövs för en definitiv bedömning kan tas fram under mellantiden.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Följande mening skall läggas till i artikel 12.2 i rådets direktiv av den 23 oktober 1962, i dess lydelse enligt artikel 1.4 i rådets direktiv av den 25 oktober 1965(3):"I fråga om sulfonerat orcein får dock tillämpningen av de ändrade bestämmelserna skjutas upp till den 1 januari 1972."Artikel 2Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 20 december 1968.På rådets vägnarV. LATTANZIOOrdförande(1) EGT nr 115, 11.11.1962, s. 2645/62.(2) EGT nr 263, 30.10.1967, s. 4.(3) EGT nr 178, 26.10.1965, s. 2793/65.