Avis juridique important

|

31997L0003

Rådets direktiv 97/3/EG av den 20 januari 1997 om ändring av direktiv 77/93/EEG om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 027 , 30/01/1997 s. 0030 - 0034

RÅDETS DIREKTIV 97/3/EG av den 20 januari 1997 om ändring av direktiv 77/93/EEG om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapenEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 43 i detta,med beaktande av kommissionens förslag (1),med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (3), ochmed beaktande av följande:Genom direktiv 77/93/EEG (4) antog rådet skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och sprids inom gemenskapen. För att öka produktiviteten inom jordbruket, vilket är ett av de viktigaste målen för den gemensamma produktiviteten inom jordbruket, vilket är ett av de viktigaste målen för den gemensamma jordbrukspolitiken, är det absolut nödvändigt att skydda växterna mot dessa organismer.Fullbordandet av den inre marknaden har medfört att det gemenskapssystem för växtskydd som upprättats genom direktiv 77/93/EEG är tillämpligt på gemenskapen i dennas egenskap av ett område utan inre gränser.Ett flertal åtgärder har vidtagits för att stärka den effektiva tillämpningen av gemenskapsordning för växtskydd på den inre marknaden, vilken ordning syftar till att skydda de olika områdena inom gemenskapen (medlemsstater, regionala eller lokala enheter samt enskilda växtodlare) mot skador som orsakas av att skadliga organismer förs in.Det är dessutom nödvändigt att skapa en ordning för ekonomiska bidrag från gemenskapen för att på gemenskapsnivå fördela den börda som utgörs av eventuella kvarvarande risker i handeln som är en följd av gemenskapsordningen för växtskydd.För att förhindra infektioner som orsakas av skadliga organismer som förs in från tredje land bör gemenskapen lämna ett ekonomiskt bidrag för att förstärka infrastrukturen för växtskyddskontrollen vid gemenskapens yttre gränser.Den nämnda ordningen bör också göra det möjligt att på lämpligt sätt bidra till vissa utgifter för de särskilda åtgärder som medlemsstaterna har vidtagit för att bekämpa infektioner som orsakas av skadliga organismer som förts in från tredje land eller från andra områden inom gemenskapen och att, om möjligt, utrota dem och avhjälpa den skada som de har orsakat.Detaljerna för hur ekonomiskt bidrag från gemenskapen skall beviljas bör bestämmas genom ett påskyndat förfarande.Det är nödvändigt att se till att kommissionen får fullständig information om de möjliga orsakerna till införseln av de ifrågavarande skadliga organismerna.Kommissionen bör särskilt övervaka att gemenskapens bestämmelser om växtskydd tillämpas på ett riktigt sätt.Om det skulle konstateras att införseln av skadliga organismer är en följd av inadekvata granskningar eller undersökningar bör gemenskapslagstiftningen såvitt avser följderna tillämpas under beaktande av vissa särskilda åtgärder.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Direktiv 77/93/EEG ändras på följande sätt:1. I artikel 12 införs följande punkt:"6a Gemenskapen skall bevilja medlemsstaterna ett finansiellt bidrag för att stärka infrastrukturerna för undersökningarna i den mån dessa gäller växtskyddskontroller som utförs i enlighet med punkt 6 fjärde stycket.Syftet med detta bidrag skall vara att vid andra undersökningsplatser än bestämmelseorten förbättra tillgången till den utrustning och de installationer som krävs för att undersökningar och granskningar skall kunna genomföras och, om möjligt, för att de åtgärder som föreskrivs i punkt 8 skall kunna genomföras utöver den nivå som redan har uppnåtts genom att de minimikrav följs som fastställs i tillämpningsföreskrifterna enligt punkt 6 fjärde stycket.Kommissionen skall föreslå att lämpliga anslag för detta ändamål tas upp i Europeiska gemenskapernas allmänna budget.Inom gränserna för de anslag som finns tillgängliga för detta ändamål skall gemenskapens bidrag täcka upp till 50 % av de utgifter som har ett direkt samband med förbättring av utrustning och installationer.Närmare detaljer skall anges i en tillämpningsförordning, i enlighet med förfarandet i artikel 16a.Tilldelningen av gemenskapens finansiella bidrag och dettas storlek skall beslutas i enlighet med samma förfarande mot bakgrund av de upplysningar och handlingar som den berörda medlemsstaten har tillhandahållit och, i förekommande fall, på grundval av resultaten av de utredningar som med kommissionens bemyndigande har utförts av de experter som avses i artikel 19a, och beroende på de anslag som finns tillgängliga för dessa ändamål."2. Följande artiklar införs:"Artikel 19bI händelse av faktisk eller misstänkt förekomst till följd av införsel eller spridning inom gemenskapen av en skadegörare kan medlemsstaterna enligt artiklarna 19c och 19d beviljas ett ekonomiskt bidrag för "sundhetskontroll" från gemenskapen för att täcka utgifter som har ett direkt samband med de nödvändiga åtgärder som har vidtagits eller planeras för att bekämpa skadegöraren i syfte att utrota den, eller om detta inte är möjligt, begränsa dess spridning. Kommissionen skall föreslå att lämpliga anslag för detta syfte tas upp i Europeiska gemenskapernas allmänna budget.Artikel 19c1. Den berörda medlemsstaten kan på begäran beviljas det ekonomiska bidrag från gemenskapen som nämns i artikel 19b, om det konstateras att skadegöraren i fråga, oavsett om den räknas upp i bilagorna I och II,- har anmälts i enlighet med artikel 15.1 eller 15.2a, och- utgör en omedelbar fara för hela eller en del av gemenskapen på grund av sin förekomst i ett område där den antingen inte har påvisats tidigare eller har utrotats eller håller på att utrotas, och- har förts in i detta område genom försändelser av växter, växtprodukter eller andra föremål som härrör från tredje land eller från ett annat område inom gemenskapen.2. Följande åtgärder anses nödvändiga enligt artikel 19b:- Destruktion, desinfektion, sanering, sterilisering, rengöring eller varje annan behandling som utförs officiellt eller på officiell begäran när det gäller- växter, växtprodukter och andra föremål som utgör den eller de försändelser genom vilken skadegöraren fördes in i området i fråga och som anses vara angripna eller löper risk att bli angripna,- växter, växtprodukter och andra föremål som anses vara angripna eller löper risk att angripas av den skadegörare som har införts och som härrör från växter i den eller de ifrågavarande försändelserna eller har befunnit sig i omedelbar närhet av växterna, växtprodukterna eller de andra föremålen i dessa försändelser eller växter som härrör från dem,- växtsubstrat och mark som anses vara angripna eller löper risk att bli angripna av skadegöraren i fråga,- produktions-, förpacknings-, emballage- och förvaringsmaterial, lager- eller packningslokaler och transportmedel som har varit i kontakt med alla eller några av de ovan angivna växterna, växtprodukterna eller andra föremålen,- undersökningar eller prover som har genomförts officiellt eller på officiell begäran för att kontrollera förekomsten eller omfattningen av den införda skadegörarens angrepp,- förbud mot eller begränsningar av användningen av växtsubstrat, odlingsbara områden eller lokaler samt andra växter, växtprodukter och föremål än materialet som ingår i den eller de ifrågavarande försändelserna eller som härrör från dessa om förbudet eller begränsningen är ett resultat av officiella beslut som fattats på grund av växtskyddsrisker som har samband med den införda skadegöraren.3. Betalningar med allmänna medel för att- täcka alla eller en del av kostnaderna för de åtgärder som avses i punkt 2 första och andra strecksatserna, utom de som hänför sig till de löpande utgifterna för driften av det ansvariga offentliga organet, eller- helt eller delvis kompensera för andra sådana ekonomiska förluster utom förlust av inkomst, som har ett direkt samband med eller flera av de åtgärder som beskrivs i punkt 2 tredje strecksatsen,skall anses vara utgifter som har ett direkt samband med de nödvändiga åtgärderna enligt punkt 2.Med undantag från första stycket i andra strecksatsen kan det enligt förfarandet i artikel 16a i en tillämpningsförordning anges i vilka fall kompensation för förlorad inkomst skall anses vara en utgift som har direkt samband med nödvändiga åtgärder och som omfattas av de villkor som i detta hänseende specificeras i punkt 5 samt de begränsningar av varaktigheten som är tillämpliga i dessa fall, varvid den längsta tiden skall var tre år.4. För att vara berättigad till ekonomiskt bidrag från gemenskapen och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 15, skall den berörda medlemsstaten senast vid utgången av det kalenderår som följer på det år när förekomsten av skadegöraren upptäcktes hos kommissionen ansöka om bidrag och omedelbart underrätta kommissionen och de andra medlemsstaterna om- hänvisningen till den anmälan som föreskrivs i punkt 1 första strecksatsen,- skadegörarens art och omfattningen av dess förekomst enligt artikel 19b samt när och hur den upptäcktes,- identiteten hos den försändelse som avses i punkt 1 tredje strecksatsen och genom vilken skadegöraren förts in,- nödvändiga åtgärder som har vidtagits eller planeras och för vilka den ansöker om stöd samt en tidsplan för åtgärderna, och- uppnådda resultat och den verkliga eller beräknade utgift som har uppkommit eller som kommer att uppkomma samt hur stor del av denna utgift som täcks eller kommer att täckas av de allmänna medel som medlemsstaten har beviljat för genomförandet av de nämnda nödvändiga åtgärderna.Om förekomsten av skadegöraren upptäcktes före det datum när denna artikel trädde i kraft, skall det datumet anses vara dagen för upptäckt enligt punkterna 4 och 5, under förutsättning att det verkliga datumet för upptäckt inte infaller före den 1 januari 1995. Denna bestämmelse skall dock inte tillämpas på inkomstförlust som inträffar senare när det gäller kompensation för inkomstförluster enligt punkt 3 andra stycket utom i undantagsfall, enligt de villkor som fastställs i en tillämpningsförordning som avses i punkt 3.5. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 19d skall beviljandet av och storleken på det ekonomiska bidraget från gemenskapen beslutas i enlighet med förfarandet i artikel 16a med ledning av de upplysningar och de handlingar som den berörda medlemsstaten har tillhandahållit i enlighet med punkt 4 och, där så är lämpligt, med hjälp av de utredningar som med kommissionens bemyndigande i enlighet med artikel 15.3 första stycket har utförts av de experter som avses i artikel 19a och med beaktande av omfattningen av den fara som nämns i punkt 1 andra strecksatsen, samt beroende på vilka anslag som finns tillgängliga för detta syfte.Inom gränserna för de tillgängliga anslagen för dessa ändamål skall det ekonomiska bidraget från gemenskapen täcka upp till 50 %, och, när det gäller kompensation för inkomstförlust enligt punkt 3 andra stycket, upp till 25 % av de utgifter som har ett direkt samband med de nödvändiga åtgärder som avses i punkt 2, under förutsättning att dessa åtgärder har vidtagits inom en period som inte överstiger två år efter den dag då förekomsten av en skadegörare upptäcktes enligt artikel 19c, eller som planeras för den perioden.Den ovan nämnda perioden kan förlängas, enligt samma förfarande, om en undersökning av situationen ger vid handen att målet med åtgärderna kommer att uppnås inom en rimlig ytterligare tidsfrist. Det ekonomiska bidraget från gemenskapen skall minskas gradvis under de ifrågavarande åren.Om en medlemsstat inte kan tillhandahålla de begärda upplysningarna om identifiering av försändelsen i enlighet med punkt 4 tredje strecksatsen, skall den ange förmodade källor till förekomsten och orsakerna till att försändelserna inte kunnat identifieras. Beviljande av det ekonomiska bidraget kan beslutas enligt samma förfarande beroende på resultatet av utvärderingen av upplysningarna.Bestämmelser om tillämpningen av punkt 5 skall fastställas i en tillämpningsförordning i enlighet med förfarandet i artikel 16a.6. Mot bakgrund av hur situationen utvecklar sig inom gemenskapen, kan det i enlighet med förfarandet i artiklarna 16a eller 17 beslutas att ytterligare åtgärder skall genomföras och att de åtgärder som den berörda medlemsstaten har genomfört eller planerar skall bli föremål för vissa krav eller tilläggsvillkor, om dessa är nödvändiga för att de eftersträvade målen skall uppnås.Beviljande av det finansiella bidraget från gemenskapen för sådana ytterligare åtgärder, krav eller villkor skall beslutas enligt samma förfarande. Inom gränserna för de tillgängliga anslagen för dessa ändamål skall det ekonomiska bidraget från gemenskapen täcka upp till 50 % av de utgifter som har ett direkt samband med de ytterligare åtgärderna, kraven eller villkoren i fråga.När sådana ytterligare åtgärder, krav eller villkor i första hand är avsedda att skydda andra områden inom gemenskapen än den berörda medlemsstatens, kan det i enlighet med samma förfarande beslutas att det ekonomiska bidraget från gemenskapen skall täcka mer än 50 % av utgifterna.Det ekonomiska bidraget från gemenskapen skall ha begränsad varaktighet och avta gradvis under de ifrågavarande åren.7. Beviljandet av det ekonomiska bidraget från gemenskapen skall inte påverka de rättigheter som den berörda medlemsstaten eller enskilda personer kan ha gentemot tredje man, inbegripet andra medlemsstater i de fall som avses i artikel 19d.3, för återbetalning av utgifter, kompensation för förluster eller annan skada enligt nationell lagstiftning, gemenskapslagstiftning eller internationell rätt. Dessa rättigheter skall fullt ut överföras till gemenskapen med verkan från utbetalningen av det ekonomiska bidraget, i sådan utsträckning att dessa utgifter, förluster eller annan skada täcks av detta bidrag.8. Det ekonomiska bidraget från gemenskapen kan betalas ut i flera delar.Om det visar sig att det ekonomiska bidrag från gemenskapen som beviljats inte längre är motiverat, skall följande gälla:Beloppet på det ekonomiska bidrag från gemenskapen som beviljats den berörda medlemsstaten enligt punkterna 5 och 6 kan antingen minskas eller dras in, om det - mot bakgrund av de upplysningar som medlemsstaten har tillhandahållit, resultatet av de utredningar som utförts av experter med kommissionens bemyndigande enligt artikel 19a eller resultaten av de lämpliga granskningar som kommissionen har genomfört i enlighet med förfaranden som liknar dem som avses i artikel 24.1 i rådets förordning (EEG) nr 4253/88 (1) - kan fastställas att- det inte är berättigat att underlåta att genomföra de nödvändiga åtgärder som beslutats enligt punkterna 5 och 6 helt eller delvis eller att underlåta att iaktta regler och tidsgränser som fastställts i enlighet med dessa bestämmelser eller som krävs enligt de eftersträvade målen, eller- åtgärderna inte längre är nödvändiga, eller- en situation som den som anges i artikel 24.2 i förordning (EEG) nr 4253/88 upptäcks.9. Artiklarna 8 och 9 i rådets förordning (EEG) nr 729/70 av den 21 april 1970 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken (2), skall tillämpas i tillämpliga delar.10. Den berörda medlemsstaten skall till gemenskapen återbetala hela eller en del av de belopp som utbetalats till den som ekonomiskt bidrag från gemenskapen som beviljats enligt punkterna 5 och 6, om det genom de informationskällor som räknas upp i punkt 8 kan fastställas att- de nödvändiga åtgärder som beaktas enligt punkterna 5 och 6- inte har genomförts, eller- inte har genomförts på ett sätt som stämmer överens med de regler eller de tidsfrister som fastställs enligt de bestämmelserna eller som krävs enligt de eftersträvande målen, eller- de utbetalda beloppen har använts för andra ändamål än dem för vilka det ekonomiska bidraget beviljats, eller- en situation som den som anges i artikel 24.2 i förordning (EEG) nr 4253/88 upptäcks.De rättigheter som avses i punkt 7 andra meningen skall fullt ut överföras till den ifrågavarande medlemsstaten med verkan från återbetalningen, i den mån de täcks av denna återbetalning.Ränta på grund av för sen betalning skall tas ut på belopp som inte har betalats tillbaka i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen och i enlighet med de åtgärder som kommissionen skall vidta enligt förfarandet i artikel 16a.Artikel 19d1. När det gäller orsakerna till förekomsten av den skadegörare som avses i artikel 19b skall följande gälla:Kommissionen skall kontrollera om förekomsten av skadegöraren i det berörda området beror på att en eller flera försändelser som medförde skadegöraren transporterades in i området och skall fastställa från vilken eller vilka medlemsstater försändelsen eller försändelserna kom.Den medlemsstat från vilken den försändelse eller de försändelser som medförde skadegöraren kom, oavsett om det är samma medlemsstat som avses ovan, skall omedelbart underrätta kommissionen, på den senares begäran, om alla detaljer som rör försändelsens eller försändelsernas ursprung och hur ärendet hanteras administrativt inbegripet granskningar, undersökningar och kontroller som föreskrivs i detta direktiv, så att det kan fastställas varför medlemsstaten inte upptäckte att försändelsen eller försändelserna inte var i överensstämmelse med bestämmelserna i detta direktiv. Medlemsstaten skall också på begäran meddela kommissionen om bestämmelseorten för alla andra försändelser som avsänts från samma ursprungsort eller ursprungsorter under en viss period.För att komplettera upplysningarna får efter kommissionens bemyndigande utredningar utföras av de experter som avses i artikel 19a.2. De upplysningar som erhålls enligt dessa bestämmelser eller enligt artikel 15.3 skall granskas av Ständiga kommittén för växtskydd i syfte att upptäcka eventuella brister i gemenskapens växtskyddsregler eller tillämpningen av dem och fastställa åtgärder som kan vidtas för att avhjälpa bristerna.De upplysningar som avses i punkt 1 skall också användas för att i enlighet med fördragets bestämmelser fastställa om det förhållandet att den bristande överensstämmelsen hos den eller de försändelser som medförde att skadegöraren förekommer i det berörda området inte upptäcktes av den medlemsstat varifrån de kom, berodde på att medlemsstaten inte uppfyllde någon av de skyldigheter som åligger dem enligt fördraget och bestämmelserna i detta direktiv, i synnerhet när det gäller de granskningar som avses i artikel 6 eller de undersökningar som avses i artikel 12.1.3. När den slutsats som avses i punkt 2 dras om den medlemsstat som avses i artikel 19c.1, skall den medlemsstaten inte beviljas ekonomiskt bidrag från gemenskapen, eller, om sådant redan har beviljats, skall detta inte betalas ut eller, om det redan har betalats ut, skall det betalas tillbaka till gemenskapen. I det sistnämnda fallet skall sista stycket i artikel 19c.10 gälla.När den slutsats som avses i punkt 2 dras om en annan medlemsstat, skall gemenskapslagstiftningen tillämpas, under beaktande av andra meningen i artikel 19c.7.(1) Rådets förordning (EEG) nr 4253/88 av den 19 december 1988 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 2052/88 om strukturfondernas uppgifter och effektivitet och om samordningen av deras verksamhet dels inbördes, dels med Europeiska investeringsbankens och övriga befintliga finansieringsorgans verksamhet (EGT nr L 374, 31.12.1988, s. 1). Förordningen senast ändrad genom förordning (EEG) nr 3193/94 (EGT nr L 337, 24.12.1994, s. 11).(2) EGT nr L 94, 28.4.1970, s. 13. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1287/95 (EGT nr L 125, 8.6.1995, s. 1)."Artikel 2 Rådet skall med kvalificerad majoritet på förslag från kommissionen anta bestämmelser för undantagsfall när viktiga gemenskapsintressen motiverar ett bidrag från gemenskapen på upp till 70 % av de uppgifter som har ett direkt samband med förbättring av utrustning och lokaler, inom gränserna för de anslag som finns tillgängliga för dessa ändamål och under förutsättning att detta inte påverkar beslut som fattas i enlighet med artikel 19c.5 eller 19c.6 i direktiv 77/93/EEG.Artikel 3 Inom fem år från den dag då detta direktiv antas skall kommissionen granska resultatet av dess tillämpning och till rådet lämna en rapport som skall åtföljas av nödvändiga ändringsförslag.Artikel 4 1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa de tillämpliga bestämmelserna i detta direktiv före den 1 april 1998. De skall genast underrätta kommissionen om detta.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till det här direktivet eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. Kommissionen skall underrätta de andra medlemsstaterna om detta.Artikel 5 Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Artikel 6 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 20 januari 1997.På rådets vägnarJ. VAN AARTSENOrdförande(1) EGT nr C 31, 9.2.1990, s. 8, EGT nr C 205, 6.8.1991, s. 16.(2) EGT nr C 106, 22.4.1991, s. 36, EGT nr C 255, 20.9.1993, s. 242.(3) EGT nr C 201, 26.7.1993, s. 31.(4) EGT nr L 26, 31.1.1977, s. 20. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 96/78/EG (EGT nr L 321, 12.12.1996, s. 20).


Avis juridique important

|

31990L0120

Rådets direktiv 90/120/EEG av den 5 mars 1990 om ändring av direktiv 88/407/EEG om djurhälsokrav som är tillämpliga vid handel inom gemenskapen med och import av djupfryst sperma från tamdjur av nötkreatur

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 071 , 17/03/1990 s. 0037 - 0039 Finsk specialutgåva Område 3 Volym 32 s. 0086  Svensk specialutgåva Område 3 Volym 32 s. 0086

RÅDETS DIREKTIV av den 5 mars 1990 om ändring av direktiv 88/407/EEG om djurhälsokrav som är tillämpliga vid handel inom gemenskapen med och import av djupfryst sperma från tamdjur av nötkreatur (90/120/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 43 i detta,med beaktande av rådets direktiv 88/407/EEG av den 14 juni 1988 om djurhälsokrav som är tillämpliga vid handel inom gemenskapen med och import av djupfryst sperma från tamdjur av nötkreatur(1) och särskilt artikel 18 i detta,med beaktande av kommissionens förslag, ochmed beaktande av följande:Enligt artikel 21 i det nyssnämnda direktivet skall medlemsstaterna följa detta senast från och med den 1 januari 1990.För att möjliggöra en effektiv tillämpning av direktivet är det lämpligt att göra vissa ändringar i bilagan för att ta hänsyn till förändringar i läget.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Direktiv 88/407/EEG ändras på följande sätt:1. I kapitel II, punkt 1 i bilaga B skalla) följande stycke läggas till iii:"dock får medlemsstaterna fram till och med den 30 juni 1990 bortse från undersökningsresultaten, under förutsättning att sperman har undersökts på förekomst av vita blodkroppar och resultatet utfallit negativt. Medlemsstater som begagnar sig av denna möjlighet skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att sådan sperma eller embryon som framkommer genom den inte förs ut i handeln inom gemenskapen.",b) punkt iv ersättas med följande:"iv för IBR/IPV, ett serumneutralisations- eller ett ELISA-test med negativt utfall; fram till och med den 31 december 1992- är det dock inte nödvändigt att utföra dessa undersökningar på tjurar som redan underkastats sådana undersökningar med positivt resultat efter ett serologiskt prov som utförts i enlighet med detta direktiv,- får dock seronegativa tjurar vaccineras, antingen med en dos av ett temperaturkänsligt levande vaccin intranasalt eller två doser av ett inaktiverat vaccin med ett tidsintervall av minst tre och högst fyra veckor mellan doserna; vaccinationen måste i fortsättningen upprepas med högst sex månaders mellanrum",c) Följande läggs till v:"Dock får tjurar som inte används för produktion av sperma undantas från antikroppstest eller odlingsprov på infektion med campylobacter foetus, på villkor att dessa tjurar inte på nytt används för produktion av sperma förrän de har underkastats ett sådant test eller odlingsprov med negativt utfall."2. I kapitel II, punkt 3 i bilaga B skall följande stycke läggas till:"Fram till och med den 31 december 1992- skall dock dessa bestämmelser inte gälla seropositiva tjurar som före sin första vaccination i enlighet med detta direktiv vid tjurstationen uppvisat en negativ reaktion på serumneutralisations- eller ELISA-testet avseende IBR/IPV,- skall dock seropositiva tjurar som avses i artikel 4.1, andra stycket isoleras, eftersom handel med deras sperma får ske inom gemenskapen i enlighet med de bestämmelser som reglerar handeln med sperma från sådana tjurar i enlighet med artikel 4.1, andra till femte stycket."3. I bilaga Ca) i punkt b ii, första och andra strecksatsen skall orden "innan de infördes till stationen" utgå,b) i punkt 3 ii, skall näst sista och sista raden ändras till:"... och som förseglats och numrerats innan de avsändes från de godkända lagringsställena."4. I bilaga D skall punkt IV ersättas med texten i bilagan till detta direktiv.Artikel 2 Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 april 1990. De skall genast underrätta kommissionen om detta.Artikel 3 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 5 mars 1990.På rådets vägnarJ. WALSHOrdförande(1) EGT nr L 194, 22.7.1988, s. 10.BILAGA ">Start Grafik>IV. Som veterinär intygar jag att ovannämnda sperma har1. samlats, behandlats och lagrats under betingelser som uppfyller de normer som fastställs i direktiv 88/407/EEG,2. avsänts till inlastningsstället i en förseglad behållare under betingelser som överensstämmer med direktiv 88/407/EEG och försetts med nr...,3. samlats vid en inrättning där alla tjurar uppvisat ett negativt resultat vid ett serumneutralisations- eller ELISA-test avseende infektiös bovin rinotrakeit eller infektiös pustulös vulvo-vaginit (IBR/IPR), som utförts i enlighet med direktiv 88/407/EEG(1),4. samlats från tjurari) som uppvisat ett negativt resultat vid ett serumneutralisations- eller ELISA-test avseende IBR/IPR som utförts i överensstämmelse med direktiv 88/407/EEG(1), ellerii) som uppvisat ett positivt resultat vid de prov som avses under i, men som uppvisat en negativ reaktion på dessa prov redan före en första vaccination vid tjurstationen i enlighet med direktivet(1), elleriii) som uppvisat ett positivt resultat vid ett serumneutralisationsprov eller ELISA-test avseende IBR/IPR och inte har vaccinerats i enlighet med direktiv 88/407/EEG(1) och sperman i detta fall kommer från en sändning som har underkastats en undersökning, med negativt utfall, genom ympning eller virusisoleringstest(1) som avses i artikel 4.1 tredje stycket i direktiv 88/407/EEG vid laboratoriet...(2),5. samlats från tjurari) som inte har vaccinerats mot mul- och klövsjuka(1)ellerii) som har vaccinerats mot mul- och klövsjuka i enlighet med direktiv 88/407/EEG, varvid sperman kommer/inte kommer(1) från en samling vid vilken högst 10 procent av den sperma som samlats för försäljningsändamål (med minst fem payetter) har, med negativt utfall, underkastats virusisoleringstest på mul- och klövsjuka i laboratoriet...(2).Utfärdat i............................................ den(namnteckning)(namnförtydligande)>Slut Grafik>>Hänvisning till >>Start Grafik>(1) Stryk det som ej är tillämpligt.(2) Nammet på laboratoriet angivet i enlighet med artikel 4.1 andra stycket i direktiv 88/407/EEG.>Slut Grafik>"


Avis juridique important

|

31991L0321

Kommissionens direktiv 91/321/EEG av den 14 maj 1991 om modersmjölkersättning och tillskottsnäring

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 175 , 04/07/1991 s. 0035 - 0049 Finsk specialutgåva Område 15 Volym 10 s. 0107  Svensk specialutgåva Område 15 Volym 10 s. 0107

KOMMISSIONENS DIREKTIV av den 14 maj 1991om modersmjölkersättning och tillskottsnäring (91/321/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 89/398/EEG av den 3 maj 1989 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om specialdestinerade livsmedel(1), särskilt artikel 4 i detta, ochmed beaktande av följande:Den huvudsakliga sammansättningen av de produkter som det är fråga om här måste tillgodose de behov friska spädbarn enligt erkända vetenskapliga rön har av näring.På grundval av sådana rön går det redan nu att fastställa huvudsaklig sammansättning av modersmjölkersättning och tillskottsnäring framställd ur protein från komjölk eller sojabönor eller ur blandningar därav; det gäller däremot inte för produkter som helt eller delvis bygger på andra proteinkällor, och för dessa måste därför särskilda regler vid behov antas vid senare tidpunkt.Detta direktiv återspeglar forskningens nuvarande ståndpunkt beträffande de nämnda produkterna. De modifikationer av reglerna som kan behövas för att ge utrymme för förnyelse av produkterna på grundval av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen kommer att beslutas i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 13 i direktiv 89/398/EEG.Med hänsyn till dem som dessa produkter är avsedda för måste mikrobiologiska kriterier och högsta tillåtna halt av föroreningar fastställas, men då ämnet är mycket komplicerat måste dessa bestämmas vid senare tidpunkt.Modersmjölkersättning är det enda beredda livsmedel som helt tillgodoser spädbarns näringsbehov under de första fyra till sex månaderna; för att skydda dessa spädbarns hälsa är det nödvändigt att se till, att endast modersmjölkersättningar får marknadsföras som lämpliga för sådan användning för barn i denna ålder.Enligt artikel 7.1 i direktiv 89/398/EEG är de produkter som det här direktivet omfattar underkastade de generella regler som anges i rådets direktiv 79/112/EEG av den 18 december 1978 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning, presentation och reklam i fråga om livsmedel(2), senast ändrat genom direktiv 89/395/EEG(3). Det här direktivet utvecklar vidare tilläggen och undantagen från dessa generella regler i syfte att främja amning.De produkter som detta direktiv omfattar är av sådant slag och har sådant ändamål att det är nödvändigt att de förses med en deklaration av energiinnehåll och av de huvudsakliga näringsämnen som ingår. Användningssättet måste specificeras i enlighet med artiklarna 3.1.8 samt 10.2 i direktiv 79/112/EEG för att förebygga att de används felaktigt på ett sätt som innebär fara för spädbarns hälsa.För att uppfylla vad som föreskrivs i artikel 2.2 i direktiv 79/112/EEG och för att kunna lämna objektiv, vetenskapligt underbyggd information är det nödvändigt att definiera betingelser för påståenden om viss sammansättning av en modersmjölkersättning.I syfte att skapa bättre skydd för spädbarns hälsa bör de regler om sammansättning, märkning och marknadsföring som fastställs i detta direktiv överensstämma med principerna och syftena bakom Internationella överenskommelsen om regler för marknadsföring av modersmjölkersättningar vilka antagits av 34:e världshälsokonferensen, och samtidigt ta hänsyn till de speciella juridiska och faktiska förhållandena i gemenskapen.Med tanke på den viktiga roll som information om spädbarnsuppfödning spelar för det slags näring som gravida kvinnor och spädbarnsmödrar väljer för sina barn måste medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att denna information säkerställer riktig användning av produkterna i fråga och inte motverkar främjandet av amning.Detta direktiv avser inte betingelserna för försäljning av publikationer som speciellt behandlar spädbarnsvård eller av vetenskapliga publikationer.I enlighet med artikel 4 i direktiv 89/398/EEG har samråd skett med Vetenskapliga livsmedelskommittén angående de bestämmelser som kan påverka människors hälsa.Frågor om produkter avsedda för export till tredje land bör behandlas på ett enhetligt och konsekvent sätt i annat sammanhang.De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga livsmedelskommittén.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 1. Detta direktiv är ett särdirektiv i den mening som avses i artikel 4 i direktiv 89/398/EEG och fastställer kraven på sammansättning och märkning av modersmjölkersättningar och tillskottsnäring avsedda för friska spädbarn i gemenskapen. Direktivet föreskriver också att medlemsstaterna skall förverkliga principerna och syftena bakom Internationella överenskommelsen om regler för marknadsföring av modersmjölkersättningar, vilken handlar om marknadsföring, information och hälsovårdsmyndigheternas skyldigheter.2. I detta direktiv avses meda) "spädbarn:" barn yngre än tolv månader,b)"småbarn": barn mellan ett och tre år gamla,c)"modersmjölkersättning": livsmedel som är avsedda speciellt som näring för spädbarn under de första fyra till sex månaderna och som ensamma tillgodoser näringsbehovet för barn i denna ålder,d)"tillskottsnäring": livsmedel som är avsedda särskilt som näring för spädbarn äldre än fyra månader och som utgör den huvudsakliga flytande beståndsdelen i en allt mera varierad diet för barn i denna ålder.Artikel 2 Medlemsstaterna skall se till att de produkter som avses i artikel 1.2 c och d får marknadsföras i gemenskapen endast om de stämmer med de definitioner och följer de regler som fastställs i detta direktiv. Ingen annan produkt än modersmjölkersättning får marknadsföras eller eljest framställas som lämpad att ensam tillgodose normala friska spädbarns näringsbehov under de första fyra till sex månaderna.Artikel 3 1. Modersmjölkersättningar skall tillverkas på basis av de proteinkällor som definieras i bilagorna till detta direktiv och eventuellt också andra livsmedelsingredienser, vilkas lämplighet att särskilt användas som näring åt spädbarn redan från födseln har visats genom allmänt erkända vetenskapliga rön.2. Tillskottsnäring skall tillverkas på basis av de proteinkällor som definieras i bilagorna till detta direktiv och eventuellt också andra livsmedelsingredienser, vilkas lämplighet att särskilt användas som näring åt spädbarn äldre än fyra månader har visats genom allmänt erkända vetenskapliga rön.3. De förbud mot och inskränkningar i användning av födoämnen som fastställs i bilagorna 1 och 2 skall iakttas.Artikel 4 1. Modersmjölkersättning måste uppfylla de krav på sammansättning som anges i bilaga 1.2. Tillskottsnäring måste uppfylla de krav på sammansättning som anges i bilaga 2.3. För att göra modersmjölkersättning och tillskottsnäring klar för konsumtion skall inget annat behövas än eventuell tillsats av vatten.Artikel 5 1. Endast ämnen förtecknade i bilaga 3 får vid tillverkning av modersmjölkersättning och tillskottsnäring användas för att uppfylla kraven på innehåll av- mineralämnen,- vitaminer,- aminosyror och andra kväveföreningar,- andra ämnen för särskilda näringsändamål.Kriterierna på dessa ämnens renhet skall fastställas vid senare tillfälle.2. Föreskrifter om användning av tillsatsämnen vid tillverkning av modersmjölkersättning och tillskottsnäring skall fastställas av rådet i ett direktiv.Artikel 6 1. Modersmjölkersättning och tillskottsnäring får inte innehålla något ämne i sådan mängd att det kan äventyra spädbarns hälsa. I de fall då det är nödvändigt skall högsta tillåtna halt av varje sådant ämne fastställas vid senare tillfälle.2. Mikrobiologiska kriterier skall fastställas vid senare tillfälle.Artikel 7 1. De produkter som avses i artikel 1.2 c och d skall säljas under följande benämningar:- På spanska:"preparado para lactentes" respektive "preparado de continuación".- På danska:"modermælkserstatning" respektive "tillskudsblanding".- På tyska:"Säuglingsanfangsnahrung" respektive "Folgenahrung".- På grekiska:"Ðáñáóêåýáóìá ãéá âñÝöç" respektive "Ðáñáóêåýáóìá äåýôåñçò âñåöéêÞò çëéêßáò".- På engelska:"infant formula" respektive "follow-on formula".- På franska:"préparation pour nourissons" respektive "préparation de suite".- På italienska:"alimento per lattanti" respektive "alimento di proseguimento".- På nederländska:"volledige zuigelingenvoeding" respektive "opvolgzuigelingenvoeding".- På portugisiska:"fórmula para lactentes" respektive "fórmula de transição".Produkter framställda uteslutande ur komjölksproteiner skall dock ha följande benämningar:- På spanska:"leche para lactentes" respektive "leche de continuación".- På danska:"modermælkserstatning udelukkende baseret på mælk" respektive "tillskudsblanding udelukkende baseret på mælk"- På tyska:"Säuglingsmilchnahrung" respektive "Folgemilch".- På grekiska:"ÃÜëá ãéá âñÝöç" respektive "ÃÜëá äåýôåñçò âñåöéêÞò çëéêßáò".- På engelska:"infant milk" respektive "follow-on milk".- På franska:"lait pour nourissons" respektive "lait de suite".- På italienska:"latte per lattanti" respektive "latte di proseguimento".- På nederländska:"volledige zuigelingenvoeding op basis van melk" eller "zuigelingenmelk" respektive "opvolgmelk".- På portugisiska:"leite para lactentes" respektive "leite de transição".2. Märkningen skall förutom vad som föreskrivs i artikel 3 i direktiv 79/112/EEG innehålla följande obligatoriska uppgifter:a) I fråga om modersmjölkersättning: upplysning om att produkten är lämplig som särskild näring för spädbarn från födseln när de inte ammas.b) I fråga om modersmjölkersättning utan tillsats av järn: upplysning om att när produkten ges till spädbarn äldre än fyra månader, måste barnets behov av järn delvis tillgodoses ur andra källor.c) I fråga om tillskottsnäring: upplysning om att produkten är lämplig endast för barn äldre än fyra månader, att produkten bör utgöra endast en del av en varierad diet och att den inte skall användas som ersättning för modersmjölk under barnets första fyra månader.d) I fråga om modersmjölkersättning och tillskottsnäring: tillgängliga energivärdet uttryckt i kJ och kcal, samt innehållet av proteiner, fettämnen och kolhydrater per 100 ml konsumtionsfärdig vara.e) I fråga om modersmjölkersättning och tillskottsnäring: genomsnittliga mängden av varje mineralämne och varje vitamin som nämns i bilagorna 1 respektive 2 och i förekommande fall genomsnittliga mängden av kolin, inositol och karnitin, per 100 ml konsumtionsfärdig vara.f) I fråga om modersmjölkersättning och tillskottsnäring: anvisningar om rätt tillredning av produkten och varning för de hälsorisker som är förenade med oriktig tillredning.3. Märkningen på modersmjölkersättning och tillskottsnäring skall utformas så att den ger de nödvändiga upplysningarna om produktens rätta användning och inte avråder från amning. Uttryck som "humaniserad" och liknande uttryck är förbjudna. Termen "anpassad" får endast användas i enlighet med punkt 6 och bilaga 4 punkt 1.4. Märkningen på modersmjölkersättning skall dessutom innehålla följande obligatoriska uppgifter, föregångna av orden "Viktigt meddelande" eller likvärdigt uttryck:a) Ett konstaterande av att amning är överlägsen.b) En rekommendation att produkten endast används på tillrådan av opartiska personer med utbildning i medicin, näringslära eller farmakologi eller av andra fackexperter som har ansvar för barn- och mödravård.5. Märkningen på modersmjölkersättning får inte innehålla bilder av spädbarn och inte heller andra bilder eller text som kan idealisera produktens användning. Märkningen får dock ha en grafisk framställning som gör det lätt att identifiera produkten och som visar hur den skall tillredas.6. Märkningen får innehålla påståenden om modersmjölkersättningens särskilda sammansättning bara i de fall som är förtecknade i bilaga 4 och bara i enlighet med de villkor som där anges.7. De krav, förbud och begränsningar som avses i punkterna 3-6 skall också gällaa) det sätt varpå produkterna presenteras, och i synnerhet produkternas form, utseende och förpackning, använt förpackningsmaterial, hur de placeras och i vilken omgivning de exponeras,b) reklam.Artikel 8 1. Reklam för modersmjölkersättningar skall inskränkas till publikationer som är särskilt inriktade på spädbarnsvård och till vetenskapliga publikationer. Medlemsstaterna får ytterligare inskränka eller förbjuda sådan marknadsföring. För reklam för modersmjölkersättningar skall gälla samma villkor som de som fastställs i artikel 7.3-7.6 samt i artikel 7.7 b och den får endast innehålla information av vetenskapligt och faktiskt slag. Informationen skall inte antyda eller ge intrycket av att flaskuppfödning är likvärdig med eller bättre än amning.2. Det får inte förekomma butiksannonsering, utdelning av gratisprover eller andra säljfrämjande åtgärder riktade direkt till konsumenten i butiksledet, såsom särskilda skyltningar, rabattkuponger, bonuserbjudanden, realisationer, lockvaror och kombinationserbjudanden.3. Tillverkare och distributörer av modersmjölkersättningar får inte till allmänheten eller till gravida kvinnor, mödrar eller dessas familjemedlemmar tillhandahålla gratisprover eller lågprisvaror eller övrig presentreklam, vare sig direkt eller via hälsovårdsorgan eller hälsovårdspersonal.Artikel 9 1. Medlemsstaterna skall se till att objektiv och entydig information lämnas om uppfödning av spädbarn och småbarn till familjer och alla som sysslar med frågor som rör uppfödning av spädbarn och småbarn, och medlemsstaterna skall därvid övervaka planering, framställning, utformning och spridning och kontroll av informationsmaterial på detta område.2. Medlemsstaterna skall se till att det i allt upplysnings- och utbildningsmaterial som i skriftlig eller audiovisuell form behandlar uppfödning av spädbarn och som riktar sig till gravida kvinnor och mödrar till spädbarn eller småbarn ingår klara besked på följande punkter:a) Amningens fördelar och överlägsenhet.b) Moderns näringsbehov och förberedelser för och upprätthållande av amning.c) Den negativa verkan på amningen som kan vållas av partiell flaskuppfödning.d) Svårigheten att återgå till amning om man börjat med flaskuppfödning.e) Rätt användning av modersmjölkersättning, vare sig den är fabrikstillverkad eller hemgjord när sådant besked behövs.När sådant informationsmaterial innehåller upplysning om modersmjölkersättningar, skall det också ange de sociala och ekonomiska följderna av användningen av sådana produkter, de hälsorisker som är förknippade med olämplig föda och olämpliga uppfödningsmetoder och i synnerhet de hälsorisker som är förknippade med oriktigt bruk av modersmjölkersättningar. Sådant informationsmaterial får inte använda bilder som kan idealisera användningen av modersmjölkersättning.3. Medlemsstaterna skall se till att informationsmaterial, läromedel och informations- eller undervisningsutrustning lämnas som gåva av tillverkare eller distributörer endast på begäran och med vederbörande nationella myndighets skriftliga godkännande eller i enlighet med de riktlinjer som denna myndighet fastställt för ändamålet. Sådan utrustning och sådant material får bära det donerande företagets namn eller logo men får inte utpeka ett visst fabrikat av modersmjölkersättning och får distribueras endast via hälsovårdsorganen.4. Medlemsstaterna skall se till att modersmjölkersättningsprodukter som skänkts eller sålts till förmånspris till institutioner eller organisationer för att användas inom institutionerna eller för att distribueras av dessa inte används eller distribueras annat än till barn som måste uppfödas med modersmjölkersättning och endast under så lång tid som dessa barn behöver.Artikel 10 Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast underrätta kommissionen om detta. Dessa föreskrifter skall tillämpas så- att handel med produkter som följer detta direktiv blir tillåten från och med den 1 december 1992,- att handel med produkter som inte följer detta direktiv blir förbjuden med verkan från och med den 1 juni 1994.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.Artikel 11 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 14 maj 1991.På kommissionens vägnarMartin BANGEMANNVice ordförande(1) EGT nr L 186, 30.6.1989, s. 27.(2) EGT nr L 33, 8.2.1979, s. 1.(3) EGT nr L 186, 30.6.1989, s. 17.BILAGA 1 MODERSMJÖLKERSÄTTNINGENS HUVUDSAKLIGA SAMMANSÄTTNING NÄR DEN BERETTS ENLIGT TILLVERKARENS ANVISNINGAR Obs: Värdena avser konsumtionsfärdig vara1. Energi>Plats för tabell>2. Proteiner(Proteininnehållet = kväveinnehållet × 6,38) kväveinnehållet när det gäller komjölksproteiner.(Proteininnehållet = kväveinnehållet × 6,25) kväveinnehållet då det gäller sojaproteinisolat.2.1. Produkter framställda ur omodiferade komjölksproteiner>Plats för tabell>Kemiska indexet för proteinerna i produkten skall vara lika med minst 80 % av index för jämförelseproteinet (bröstmjölk enligt definition i bilaga 6); vid beräkningen får dock halten av metionin och cystin räknas samman.Med kemiskt index skall avses den lägsta av alla kvoter mellan mängden av varje essentiell aminosyra och mängden av varje motsvarande aminosyra i jämförelseproteinet.2.2. Produkter framställda ur modifierade komjölksproteiner (med justering av kvoten kasein/vassleprotein)>Plats för tabell>Vid samma energiinnehåll måste produkten innehålla minst lika mycket av alla essentiella och semiessentiella aminosyror som jämförelseproteinet (bröstmjölk enligt definitionen i bilaga 5).2.3. Produkter framställda ur sojaproteinisolat eller sojaproteinisolat blandat med komjölksproteiner>Plats för tabell>Endast sojaproteinisolat får användas vid tillverkningen av dessa produkter.Kemiska indexet för proteinerna i produkten skall vara lika med minst 80 % av index för jämförelseproteinet (bröstmjölk enligt definition i bilaga 6).Vid samma energiinnehåll måste produkten innehålla minst lika mycket av alla essentiella och semiessentiella aminosyror som jämförelseproteinet (bröstmjölk enligt definitionen i bilaga 5).Innehållet av L-karnitin skall vara minst lika med 1,8 ìmol kJ (7,5 ìmol/100 kcal).2.4. I alla fallen är tillsats av aminosyror tillåten uteslutande för att förbättra proteinernas näringsvärde och endast i de proportioner som behövs för det ändamålet.3. Fettämnen>Plats för tabell>3.1. Användning av följande ämnen är förbjuden:- sesamfröolja- bomullsfröolja- fetter där mer än 8 % av fettsyrorna är transisomerer3.2. Laurinsyra>Plats för tabell>3.3. Myristin>Plats för tabell>3.4. Linolsyra (i form av glycerider = linoleater)>Plats för tabell>4. Kolhydrater>Plats för tabell>4.1. Endast följande kolhydrater får användas:>Plats för tabell>4.2. Laktos>Plats för tabell>Denna regel skall inte tillämpas på produkter där sojaproteiner utgör mer än 50 % av hela proteininnehållet.4.3. Sackaros>Plats för tabell>4.4. Förkokt stärkelse och/eller gelatiniserad stärkelse>Plats för tabell>5. Mineralämnen5.1. Produkter framställda ur komjölksproteiner>Plats för tabell>Förhållandet kalcium/fosfor får inte vara mindre än 1,2 och inte större än 2,0.5.2. Produkter framställda ur sojaproteiner eller sojaproteinisolat blandat med komjölk.Alla värden i 5.1 är tillämpliga utom de som gäller järn och zink, där följande gäller:>Plats för tabell>6. Vitaminer>Plats för tabell>BILAGA 2 HUVUDSAKLIGA SAMMANSÄTTNINGEN AV TILLSKOTTSNÄRING NÄR DEN BERETTS ENLIGT TILLVERKARENS ANVISNINGAR Obs: Värdena avser konsumtionsfärdig vara1. Energi>Plats för tabell>2. Proteiner(Proteininnehållet = kväveinnehållet × 6,38) när det gäller komjölksproteiner.(Proteininnehållet = kväveinnehållet × 6,25) då det gäller sojaproteinisolat.>Plats för tabell>Kemiska indexet för proteinerna i produkten skall vara lika med minst 80 % av index för jämförelseproteinet (kasein enligt definition i bilaga 6).Med kemiskt index skall avses den lägsta av alla kvoter mellan mängden av varje essentiell aminosyra och mängden av motsvarande aminosyra i jämförelseproteinet.Vid framställning av tillskottsnäring ur sojaproteiner eller sojaprotein blandat med komjölksproteiner, får endast proteinisolat ur soja användas.Tillsats av aminosyror är tillåten uteslutande för att förbättra proteinernas näringsvärde och endast i de proportioner som behövs för det ändamålet.3. Fettämnen>Plats för tabell>3.1. Användning av följande ämnen är förbjuden:- sesamfröolja- bomullsfröolja- fetter där mer än 8 % av fettsyrorna är transisomerer3.2. Laurinsyra>Plats för tabell>3.3. Myristinsyra>Plats för tabell>3.4. Linolsyra (i form av glycerider = linoleater)>Plats för tabell>Denna begränsning gäller bara tillskotts-näring innehållande vegetabiliska oljor.4. Kolhydrater>Plats för tabell>4.1. Användning av ingredienser som innehåller gluten är förbjuden.4.2. Laktos>Plats för tabell>Denna regel skall inte tillämpas på produkter där sojaproteinisolat utgör mer än 50 % av hela proteininnehållet.4.3. Sackaros, fruktos, honung>Plats för tabell>5. Mineralämnen5.1.>Plats för tabell>5.2. Zink5.2.1. Produkter framställda helt ur komjölk>Plats för tabell>5.2.2. Produkter innehållande sojaproteinisolat eller sojaproteinisolat blandat med komjölk>Plats för tabell>5.3. Andra mineralämnenHalterna minst lika stora som de som normalt påträffas i komjölk, minskade i förekommande fall i samma proportion som tillskottsnäringens proteinhalt är mindre än proteinhalten i komjölk. Den typiska sammansättningen av komjölk ges som vägledning i bilaga 8.5.4. Förhållandet kalcium/fosfor får inte vara större än 2,06. Vitaminer>Plats för tabell>BILAGA 3 Näringsämnen 1. Vitaminer>Plats för tabell>2. Mineralämnen>Plats för tabell>3. Aminosyror och andra kväveföreningarL-arginin och dess hydrokloridL-cystin och dess hydrokloridL-histidin och dess hydrokloridL-isoleucin och dess hydrokloridL-leucin och dess hydrokloridL-cystein och dess hydrokloridL-lysin och dess hydroklorisL-metioninL-fenylalaninL-treoninL-tryptofanL-tyrosinL-valinL-karnitin och dess hydrokloridTaurin4. ÖvrigaKolinKolinkloridKolincitratKolinbitartratInositolBILAGA 4 >Plats för tabell>BILAGA 5 Essentiella och semiessentiella aminosyror i bröstmjölk I detta direktiv avses med essentiella och semiessentiella aminosyror i bröstmjölk följande, uttryckt i mg per 100 kJ och 100 kcal.>Plats för tabell>BILAGA 6 Aminosyresammansättningen i kasein och bröstmjölkprotein Aminosyresammansättningen i kasein och bröstmjölkprotein: (g/100 g protein)>Plats för tabell>BILAGA 7 Mineralämnen i komjölk Som jämförelse anges här att vissa mineralämnens förekommer i komjölk, per 100 g fettfri torrsubstans och per g protein.>Plats för tabell>


Avis juridique important

|

31991L0494

Rådets direktiv 91/494/EEG av den 26 juni 1991 om djurhälsovillkor för handel med färskt kött av fjäderfä inom gemenskapen och import av sådant kött från tredje land

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 268 , 24/09/1991 s. 0035 - 0040 Finsk specialutgåva Område 3 Volym 39 s. 0024  Svensk specialutgåva Område 3 Volym 39 s. 0024

RÅDETS DIREKTIV av den 26 juni 1991 om djurhälsovillkor för handel med färskt kött av fjäderfä inom gemenskapen och import av sådant kött från tredje land (91/494/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 43 i detta,med beaktande av kommissionens förslag(1),med beaktande av Europaparlamentets yttrande(2),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3), ochmed beaktande av följande:Kött av fjäderfä finns med i förteckningen över produkter i bilaga II till fördraget. Avel och uppfödning av fjäderfä ingår i jordbrukssektorn och utgör en inkomstkälla för delar av jordbruksbefolkningen.Olikheter mellan medlemsstaterna bör undanröjas genom att det fastställs regler som gäller i fråga om djurhälsa vid handel med färskt kött av fjäderfä inom gemenskapen för att säkerställa en rationell utveckling av den sektorn och förbättra produktiviteten genom att främja handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden.Det bör föreskrivas, särskilt för att förbättra informationen rörande hälsotillståndet hos fjäderfän från vilka färskt kött kommer som levereras till en annan medlemsstat, att fjäderfän antingen skall ha fötts upp på gemenskapens territorium eller ha importerats från tredje land i enlighet med kapitel III i rådets direktiv 90/539/EEG av den 15 oktober 1990 om djurhälsovillkor för handel inom gemenskapen med och för import från tredje land av fjäderfä och kläckningsägg(4).För att förhindra att färskt kött sprider epizootiska sjukdomar bör kött som kommer från en anläggning eller ett område som i enlighet med gemenskapens regler är föremål för hälsorestriktioner eller från ett område som är infekterat av hönspest eller Newcastle-sjukan undantas från handel mellan medlemsstaterna.Man bör se till att färskt kött av fjäderfä som inte uppfyller gemenskapens regler inte får det kontrollmärke som avses i rådets direktiv 71/118/EEG av den 15 februari 1971 om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött av fjäderfä(5) senast ändrat genom direktiv 90/484/EEG(6). Sådant kött får dock användas till annat under förutsättning att det har genomgått en behandling som förstör sjukdomsframkallande bakterier och det skall ha ett speciellt märke för detta.I fråga om organisationen och uppföljningen av de kontroller som utförs av den mottagande medlemsstaten och de skyddsåtgärder som skall genomföras bör man hänvisa till de allmänna regler som fastställs i rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden(7).Man bör se till att inspektioner får utföras av kommissionen.För att uppnå en harmonisk utveckling av handeln mellan medlemsstaterna bör regler på gemenskapsnivå fastställas beträffande import från tredje land.Fastställandet av dessa regler kräver framför allt att en förteckning upprättas över de tredje länder och delar av sådana från vilka färskt kött av fjäderfä får importeras samt att ett intyg upprättas.Kommissionens veterinärexperter bör instrueras att utföra inspektioner i tredje land för att fastställa om gemenskapsreglerna följs.Regler och allmänna principer som gäller kontroller av färskt kött av fjäderfä kommer att fastställas senare som en del av de åtgärder som skall vidtas för att förverkliga den inre marknaden.Direktiv 90/539/EEG bör ändras för att beakta innehållet i detta direktiv så att dessa överensstämmer med varandra i fråga om den dag då medlemsstaterna skall följa de nya hygienreglerna.Bestämmelserna i detta direktiv måste ses över i samband med att den inre marknaden fullbordas.Man bör fastställa ett förfarande för ett nära samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna inom ramen för Ständiga veterinärmedicinska kommittén.Det är tillrådligt att medge tid för att införa harmoniserade regler som gäller Newcastle-sjukan.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.KAPITEL I Allmänna bestämmelser Artikel 1 Detta direktiv fastställer djurhälsokrav som gäller vid handel inom gemenskapen med och import från tredje land av färskt kött av fjäderfä.Artikel 2 Vid tillämpningen av detta direktiv skall även de definitioner, särskilt de som gäller fjäderfä, som fastställs i artikel 2 i direktiv 90/539/EEG tillämpas.Dessutom avses meda) kött: alla till livsmedel passande delar av fjäderfä,b) färskt kött: allt kött inklusive kött som är vacuumförpackat eller emballerat i kontrollerad atmosfär och som inte har genomgått någon annan hållbarhetshöjande behandling än kylbehandling.KAPITEL II Regler vid handel inom gemenskapen Artikel 3 A. För att få saluföras inom gemenskapen skall färskt kött ha framställts från fjäderfä som uppfyller följande villkor:1. Fjäderfäna skall efter kläckning ha fötts upp inom gemenskapens territorium eller ha importerats från tredje land i enlighet med kraven i kapitel III i direktiv 90/539/EEG.Till och med den 31 december 1992 skall kött av fjäderfä som är avsett för medlemsstaterna eller delar av medlemsstaterna vilkas status har fastställts i enlighet med artikel 12.2 i det direktivet komma från fjäderfä som inte har vaccinerats mot Newcastle-sjukan med levande vaccin under 30 dagar före slakten.På förslag från kommissionen grundat på en rapport om risken för spridning av Newcastle-sjukan skall rådet före den 1 januari 1992 med kvalificerad majoritet anta regler som skall tilllämpas från den 1 januari 1993.2. De skall komma från en anläggning- som inte är föremål för djurhälsorestriktioner föranledda av en fjäderfäsjukdom,- som inte är belägen i en region som har förklarats vara smittad med hönspest eller Newcastle-sjukan.3. Under transport till slakteriet får de inte ha kommit i kontakt med fjäderfä som lider av hönspest eller Newcastle-sjukan. Transport genom ett område som har förklarats vara smittat med hönspest eller Newcastle-sjukan skall förbjudas om inte större vägar eller järnväg används.4. De skall komma från slakterier där inget fall av hönspest eller Newcastle-sjukan har registrerats vid slakttillfället.Allt färskt kött som misstänks ha blivit smittat på slakteriet eller styckningsanläggningen eller under lagring eller transport skall undantas från handel.5. De skall vara märkta i enlighet med artiklarna 4 och 5.6. De skall åtföljas av det sundhetsintyg som avses i bilaga 4 till direktiv 71/118/EEG, som ändras i enlighet med bilagan till detta direktiv.B. Från tillämpningen av detta kapitel undantas nationella kontroller som gäller kött- som finns i resandes personliga bagage och är avsett för deras personliga konsumtion,- i små leveranser till privatpersoner under förutsättning att dessa leveranser inte är av kommersiell art,- som är avsett att förtäras av besättning och passagerare ombord på transportmedel i internationell trafik.Artikel 4 Färskt kött av fjäderfä som omfattas av detta direktiv skall förses med det kontrollmärke som avses i artikel 3.1 A e i direktiv 71/118/EEG, under förutsättning att det uppfyller bestämmelserna i artikel 3 A i detta direktiv och att det kommer från fjäderfä som slaktats i enlighet med de hygienkrav som fastställs i direktiv 71/118/EEG.Artikel 5 1. Utan hinder av artikel 4 får färskt kött av fjäderfä som inte uppfyller kraven i artikel 3 A, punkterna 2 och 3 och punkt 4, första stycket, så länge det inte är avsett för handel med färskt kött inom gemenskapen, ha ett kontrollmärke i enlighet med artikel 3.1 A e i direktiv 71/118/EEG, under förutsättning att detta märke genasta) antingen stämplas över på sådant sätt att det kontrollmärke som anges i kapitel X punkt 44.1 a och b i bilaga 1 till direktiv 71/118/EEG korsas av två räta linjer vinkelrätt mot varandra i mitten på stämpeln, och att informationen på det fortfarande är läslig,b) eller ersätts med ett enda särskilt märke bestående av det kontrollmärke som definieras i punkt 44 a och b i kapitel X i bilaga 1 i direktiv 71/118/EEG överstämplat i enlighet med punkt a i detta stycke.Bestämmelserna i kapitel X punkt 43 i bilaga 1 till direktiv 71/118/EEG skall tillämpas på motsvarande sätt för innehav och användning av märkningsutrustningen.2. Det kött som avses i punkt 1 skall anskaffas, styckas, transporteras och lagras åtskilt i tid eller rum från kött som är avsett för handel inom gemenskapen, och det skall användas på sådant sätt att man undviker att det ingår i köttprodukter som är avsedda för handel inom gemenskapen, såvida de inte har genomgått den behandling som avses i artikel 4.1 i direktiv 80/215/EEG(8) senast ändrat genom direktiv 89/662/EEG.Artikel 6 De regler som fastställs i direktiv 89/662/EEG skall tillämpas, framför allt beträffande organisationen och uppföljningen av de kontroller som utförs av den mottagande medlemsstaten och beträffande skyddsåtgärder som skall vidtas.Artikel 7 Kommissionens veterinärexperter får i den utsträckning som behövs för att säkerställa att detta direktiv tillämpas på ett enhetligt sätt i samarbete med behöriga nationella myndigheter utföra inspektioner på platsen. Kommissionen skall underrätta medlemsstaterna om resultaten av sådana inspektioner.De medlemsstater på vilkas territorium en inspektion utförs skall ge experterna all hjälp de behöver för att utföra sina uppgifter.Allmänna regler för tillämpningen av denna artikel skall antas i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 18. De regler som skall följas för de inspektioner som avses i denna artikel skall antas i enlighet med samma förfarande.KAPITEL III Regler som tillämpas på import från tredje land Artikel 8 1. Färskt kött av fjäderfä som importerats till gemenskapen skall uppfylla de krav som fastställs i artiklarna 9 12.2. Detta kapitel skall dock inte tillämpas på följande:a) Kött av fjäderfä som utgör en del av resandes personliga bagage och är avsett för personlig konsumtion, under förutsättning att högst 1 kg per person medförs och att det kommer från ett tredje land eller del av sådant som finns med på den förteckning som upprättats i enlighet med artikel 9 och från vilket import inte är förbjuden enligt artikel 14.b) Kött av fjäderfä som skickas i små leveranser till privatpersoner, under förutsättning att sådant kött inte importeras i kommersiellt syfte, att mängden inte överstiger 1 kg och att det kommer från tredje land eller del av sådant som finns med på den förteckning som upprättats i enlighet med artikel 9 och från vilket import inte är förbjuden enligt artikel 14.c) Kött som skall förtäras av besättning och passagerare ombord på transportmedel som går i internationell trafik.Om sådant kött eller köksavfall från det lastas av, skall det förstöras. Det är dock inte nödvändigt att förstöra köttet när det överförs direkt eller efter att tillfälligt ha placerats under tullkontroll från ett transportmedel till ett annat.Artikel 9 1. Färskt kött av fjäderfä skall komma från tredje land eller del av tredje land som finns med på den förteckning som upprättats av kommissionen i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 18. Denna förteckning får kompletteras eller ändras i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 17.2. När man beslutar om ett tredje land eller del därav får tas med på den förteckning som avses i punkt 1 skall man ta särskild hänsyn tilla) hälsotillståndet hos fjäderfä, andra husdjur och vilda djur i tredje land och särskilt beakta exotiska djursjukdomar och den totala hälsosituationen i det landet som kan äventyra människors och djurs hälsa i medlemsstaterna,b) den regelbundenhet och snabbhet med vilken tredje land tillhandahåller information rörande förekomsten av smittsamma djursjukdomar på dess territorium, framför allt de sjukdomar som finns på förteckningarna A och B från Internationella byrån för epizootiska sjukdomar,c) landets regler om förebyggande och kontroll av djursjukdomar,d) organisationen av de veterinära organen i landet och deras befogenheter,e) organisation och genomförande av åtgärder för att förebygga och kontrollera smittsamma djursjukdomar,f) landets lagstiftning om användning av förbjudna ämnen, särskilt lagstiftningen rörande förbud mot eller tillstånd att använda dessa, distribution och utsläppande på marknaden samt regler för att förskriva och kontrollera dem,g) garantier som tredje land kan ge i fråga om de regler som fastställs i detta direktiv.3. Den förteckning som avses i punkt 1 och alla ändringar till den skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Artikel 10 1. Färskt kött av fjäderfä skall komma från ett tredje land som är fritt från hönspest och Newcastle-sjukan.2. De allmänna kriterierna för att klassificera ett tredje land beträffande de sjukdomar som avses i punkt 1 skall antas i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 17. Dessa kriterier får inte i något fall vara mer gynnsamma än de som antagits för medlemsstaterna enligt direktiv 90/539/EEG.3. Kommissionen får i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 18 besluta att punkt 1 endast skall tillämpas på en del av ett tredje lands territorium.Artikel 11 1. Färskt kött av fjäderfä skalla) uppfylla de djurhälsokrav som antagits i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 17; dessa krav får skilja sig åt alltefter fågelart,b) komma från flockar som före leverans utan avbrott har fötts upp i tredje land eller del av sådant under en tid som skall bestämmas i enlighet med förfarandet som fastställs i artikel 17.2. Djurhälsovillkoren skall bestämmas på grundval av de regler som fastställs i kapitel II och motsvarande bilagor till direktiv 90/539/EEG. I enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 18 får undantag medges i enskilda fall om det berörda tredje landet ger djurhälsogarantier på lägst motsvarande nivå.Artikel 12 1. Färskt kött av fjäderfä skall åtföljas av ett intyg som upprättats av en officiell veterinär i exporterande tredje land.Intyget skalla) utfärdas den dag då lastning sker för leverans till mottagarlandet,b) upprättas på det eller de officiella språken i avsändarlandet, i mottagarlandet och på ett av de officiella språken i det land där importkontrollerna skall utföras,c) åtfölja leveransen i original,d) intyga att det färska köttet uppfyller kraven i detta direktiv och de krav som antagits i enlighet med detta direktiv beträffande import från tredje land,e) bestå av ett enda blad,f) upprättas för en enda mottagare.2. Intyget skall följa en förebild som upprättats i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 18.Artikel 13 Inspektioner på plats skall utföras av veterinärexperter från medlemsstaterna och kommissionen för att säkerställa att alla bestämmelser i detta direktiv verkligen tillämpas.De experter från medlemsstaterna som ansvarar för dessa inspektioner skall utses av kommissionen efter förslag från medlemsstaterna.Inspektionerna skall utföras på gemenskapens vägnar. Gemenskapen skall bära de kostnader som uppstår.Hur ofta och på vilket sätt inspektionerna skall utföras skall bestämmas i enlighet med förfarandet i artikel 18.Artikel 14 1. Kommissionen får i enlighet med förfarandet som fastställs i artikel 17 besluta att import från tredje land eller del av sådant skall begränsas till färskt kött av vissa slag av fjäderfä.2. Kommissionen får i enlighet med förfarandet som fastställs i artikel 17 besluta att vid behov tillämpa djurhälsorestriktioner efter import.Artikel 15 De regler och allmänna principer som skall gälla vid inspektion i tredje land eller vid inspektion av importerat kött av fjäderfä från tredje land och de säkerhetsåtgärder som skall genomföras skall vara de som föreskrivs i direktiv 90/675/EEG(9).Artikel 16 1. I avvaktan på att gemenskapens hygienregler vid import av kött av fjäderfä från tredje land införs, skall medlemsstaterna vid sådan import tillämpa bestämmelser som inte är mer gynnsamma än de som gäller vid handel inom gemenskapen i enlighet med direktiv 71/118/EEG och handel med kött av fjäderfä skall följa bestämmelserna i artikel 6.1 b, andra stycket i direktiv 89/662/EEG.2. För att säkerställa en enhetlig tillämpning av dessa bestämmelser skall inspektioner utföras på plats i tredje land av medlemsstaternas och kommissionens veterinärexperter.De experter från medlemsstaterna som ansvarar för dessa inspektioner skall utses av kommissionen på förslag från medlemsstaterna.Inspektionerna skall utföras på gemenskapens vägnar och den skall bära kostnaderna för detta.Medlemsstaterna skall dock ha befogenhet att fortsätta att göra inspektioner enligt nationella överenskommelser i alla anläggningar i tredje land som inte har inspekterats enligt gemenskapsförfarandet.En förteckning över anläggningar som uppfyller kraven i bilaga 1 till direktiv 71/118/EEG skall upprättas i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 18.3. Det sundhetsintyg som åtföljer produkter vid import samt utformning och art av det kontrollmärke som produkterna skall vara försedda med skall följa den förebild som skall fastställas i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 18.KAPITEL IV Allmänna bestämmelser Artikel 17 När det förfarande som fastställs i denna artikel skall tilllämpas, skall Ständiga veterinärmedicinska kommittén (nedan kallad "kommittén") som inrättats enligt beslut 68/361/EEG(10), diskutera frågan i enlighet med de regler som fastställts i artikel 12 i direktiv 71/118/EEG.Artikel 18 När det förfarande som fastställs i denna artikel skall tilllämpas, skall kommittén diskutera frågan i enlighet med de regler som fastställs i artikel 12 a i direktiv 71/118/EEG.Artikel 19 1. Följande text skall fogas till bilaga A till direktiv 89/662/EEG:"- rådets direktiv 91/494/EEG av den 26 juni 1991 om djurhälsovillkor för handel med färskt kött av fjäderfä inom gemenskapen och import av sådant kött från tredje land (EGT nr L 268, 24.9.1991, s. 35)."2. Direktiv 90/539/EEG skall ändras på följande sätt:a) I artikel 12.2, första stycket skall meningen "senast sex månader före den dag då medlemsstaterna skall följa detta direktiv" utgå.b) I artikel 36 skall "1 januari 1992" ersättas med "1 maj 1992".Artikel 20 I samband med förslagen för att fullborda den inre marknaden skall rådet på förslag från kommissionen med kvalificerad majoritet se över bestämmelserna i detta direktiv före den 31 december 1992.Artikel 21 Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som behövs för att följa detta direktiv senast den 1 maj 1992. De skall genast underrätta kommissionen om detta.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser, skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.Artikel 22 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Luxemburg den 26 juni 1991.På rådets vägnarR. STEICHENOrdförande(1) EGT nr C 327, 30.12.1989, s. 72.(2) EGT nr C 183, 15.7.1991.(3) EGT nr C 124, 21.5.1990, s. 12.(4) EGT nr L 303, 31.10.1990, s. 6.(5) EGT nr L 55, 8.3.1971, s. 23.(6) EGT nr L 267, 29.9.1990, s. 45.(7) EGT nr L 395, 31.12.1989, s. 13.(8) EGT nr L 47, 21.2.1980, s. 4.(9) EGT nr L 373, 31.12.1990, s. 1.(10) EGT nr L 255, 18.10.1968, s. 23.BILAGA Ändringar som skall göras i det sundhetsintyg som föreskrivs i bilaga 4 till direktiv 71/118/EEG 1. Titeln skall kompletteras enligt följande:"DJURHÄLSO-OCH SUNDHETSINTYG"2. Punkt IV skall ersättas med följande:"IV. IntygJag som officiell veterinär intygara) att det kött av fjäderfä som beskrivs ovan (1)uppfyller kraven i direktiv 91/494/EEG om djurhälsovillkor för handel med färskt kött av fjäderfä inom gemenskapen och import av sådant kött från tredje land och även kraven i artikel 3.1, andra stycket i det direktivet, om sådant kött är avsett för en medlemsstat eller en region i en medlemsstat som förklarats vara fri från Newcastle-sjukan,b) - att det ovan beskrivna fjäderfäköttet (1)- emballaget till det ovan beskrivna köttet (1)har ett kontrollmärke som visar att- köttet kommer från djur som slaktats på godkända slakterier (1)- köttet styckats på godkända styckningsanläggningar (1)c) att detta kött har förklarats vara tjänligt som livsmedel efter en veterinärbesiktning som utförts i enlighet med rådets direktiv 71/118/EEG av den 15 februari 1971 om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött av fjäderfä,d) att transportfordon och containrar samt lastningsförhållandena för denna leverans uppfyller de hygienkrav som fastställs i direktiv 71/118/EEG".3. Fotnot 1 skall ersättas med följande:" (1) Med färskt kött av fjäderfä avses färskt kött från följande arter: Levande tamhöns, kalkoner, pärlhöns, ankor, gäss, vaktlar, duvor, fasaner och rapphöns som inte har genomgått hållbarhetshöjande behandling".


title: Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/115/EG av den 12 december 2006 om uthyrnings- och utlåningsrättigheter avseende upphovsrättsligt skyddade verk och om upphovsrätten närstående rättigheter (kodifierad version)

text:
               27.12.2006

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 376/28

      EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2006/115/EG

   av den 12 december 2006
   om uthyrnings- och utlåningsrättigheter avseende upphovsrättsligt skyddade verk och om upphovsrätten närstående rättigheter
   (kodifierad version)
   EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artiklarna 47.2, 55 och 95,
   med beaktande av kommissionens förslag,
   med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, och
   i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (1), och
   av följande skäl:

               (1)

               Rådets direktiv 92/100/EEG av den 19 november 1992 om uthyrnings- och utlåningsrättigheter avseende upphovsrättsligt skyddade verk och om upphovsrätten närstående rättigheter (2) har ändrats flera gånger (3) på väsentliga punkter. Av tydlighetsskäl bör det direktivet kodifieras.

               (2)

               Uthyrning och utlåning av upphovsrättsligt skyddade verk och alster som omfattas av närstående rättigheter spelar en allt större roll, särskilt för upphovsmän, utövande konstnärer, fonogramframställare och filmproducenter. Piratkopiering blir ett allt större hot.

               (3)

               Tillfredsställande skydd av upphovsrättsligt skyddade verk och närstående rättighetshavares alster i form av uthyrnings- och utlåningsrättigheter samt skyddet för rätten till upptagning, spridning, ljudradio- eller TV-utsändning och återgivning för allmänheten kan därför anses ha grundläggande betydelse för gemenskapens ekonomiska och kulturella utveckling.

               (4)

               Skyddet för upphovsrätt och närstående rättigheter måste anpassas till den ekonomiska utvecklingen, t.ex. nya former för nyttjande.

               (5)

               Upphovsmännens och de utövande konstnärernas skapande och konstnärliga arbete förutsätter en tillräcklig inkomst som underlag för fortsatt skapande och konstnärligt arbete, och de investeringar som krävs, särskilt för framställning av fonogram och filmer, är särskilt stora och riskfyllda. Möjligheten att säkerställa en sådan inkomst och att återfå investeringarna kan effektivt garanteras endast genom tillfredsställande rättsligt skydd för de berörda rättighetshavarna.

               (6)

               Skapande, konstnärliga och affärsmässiga verksamheter utförs i stor utsträckning av egenföretagare. Sådana verksamheter bör underlättas genom att ett enhetligt rättsskydd föreskrivs inom gemenskapen. I den mån dessa verksamheter huvudsakligen består i att tillhandahålla tjänster bör deras tillhandahållande likaledes underlättas genom ett enhetligt rättsskydd i gemenskapen.

               (7)

               Medlemsstaternas lagstiftning bör tillnärmas på ett sätt som inte strider mot de internationella överenskommelser som många medlemsstaters lagstiftning om upphovsrätt och närstående rättigheter bygger på.

               (8)

               Gemenskapens juridiska regelverk om uthyrnings- och utlåningsrättigheter och vissa upphovsrätten närstående rättigheter kan begränsas till föreskrifter om att medlemsstaterna skall tillhandahålla vissa grupper av rättighetshavare skydd för uthyrnings- och utlåningsrättigheter och till att vissa grupper av rättighetshavare inom området närstående rättigheter tillförsäkras rättigheter till upptagning, spridning, radio- och TV-utsändning och återgivning för allmänheten.

               (9)

               Det är nödvändigt att definiera begreppen uthyrning och utlåning för tillämpningen av detta direktiv.

               (10)

               För tydlighetens skull bör från uthyrning och utlåning i den mening som avses i detta direktiv undantas vissa former av tillhandahållande, såsom exempelvis tillhandahållande av fonogram eller filmer för offentligt framförande eller utsändning i radio eller television, eller tillhandahållande för visning eller för tillgodogörande på platsen. Utlåning i den mening som aves i detta direktiv bör inte heller omfatta lån mellan inrättningar som är tillgängliga för allmänheten.

               (11)

               När utlåning från en inrättning som är tillgänglig för allmänheten föranleder betalning och beloppet inte överstiger vad som behövs för att täcka inrättningens driftskostnader, föreligger inte någon direkt eller indirekt ekonomisk eller kommersiell nytta i den mening som avses i detta direktiv.

               (12)

               Det är nödvändigt att tillförsäkra upphovsmän och utövande konstnärer en skälig ersättning som de inte kan avstå från; rättighetshavarna måste även fortsättningsvis ha möjlighet att uppdra förvaltningen av denna rättighet till insamlingsorganisationer.

               (13)

               Den skäliga ersättningen kan erläggas i form av en eller flera betalningar när avtalet ingås eller när som helst därefter. Hänsyn bör tas till i vilken grad upphovsmännen och de utövande konstnärerna bidragit till fonogrammet eller filmen i fråga.

               (14)

               Det är också nödvändigt att skydda åtminstone upphovsmännens rättigheter vad gäller utlåning till allmänheten genom särskilda regler. Alla åtgärder som inskränker ensamrätten till offentlig utlåning bör dock överensstämma med i synnerhet artikel 12 i fördraget.

               (15)

               Föreskrifterna i detta direktiv om upphovsrätten närstående rättigheter bör inte hindra medlemsstaterna från att utsträcka presumtionsbestämmelsen i detta direktiv i fråga om avtal om framställningen av en film som ingåtts individuellt eller kollektivt mellan utövande konstnärer och en filmproducent till att omfatta sådana ensamrätter. Dessa regler bör inte heller hindra medlemsstaterna från att föreskriva att det, när annat inte visats, skall presumeras att de utövande konstnärerna har medgivit nyttjande av de ensamrätter som enligt reglerna i detta direktiv tillkommer dem, i den mån en sådan presumtionsregel är förenlig med Internationella konventionen om skydd för utövande konstnärer, framställare av fonogram och radioföretag (nedan kallad ”Romkonventionen”).

               (16)

               Medlemsstaterna bör ha rätt att föreskriva mera långtgående skydd för innehavare av närstående rättigheter än det som föreskrivs i detta direktiv i fråga om radio- och TV-utsändning och återgivning för allmänheten.

               (17)

               De harmoniserade uthyrnings- och utlåningsrättigheterna samt det harmoniserade skyddet för närstående rättigheter bör inte utövas på ett sätt som innebär en dold inskränkning i handeln mellan medlemsstaterna eller på ett sätt som strider mot regeln om tidsföljden för nyttjande i olika medier så som denna regel har erkänts i domen i målet Société Cinéthèque mot FNCF (4).

               (18)

               Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller de tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning av direktiven som anges i bilaga I del B.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   KAPITEL I
   UTHYRNINGS- OCH UTLÅNINGSRÄTTIGHETER
   Artikel 1
   Föremålet för harmonisering
   1.   I enlighet med föreskrifterna i detta kapitel skall medlemsstaterna med den inskränkning som föreskrivs i artikel 6 införa en rätt att medge eller förbjuda uthyrning och utlåning av original och andra exemplar av upphovsrättsligt skyddade verk och de andra alster som avses i artikel 3.1.
   2.   De rättigheter som avses i punkt 1 konsumeras inte genom försäljning eller annan spridning av original eller andra exemplar av upphovsrättsligt skyddade verk eller de andra alster som avses i artikel 3.1.
   Artikel 2
   Definitioner
   1.   I detta direktiv gäller följande definitioner:

               a)

                  uthyrning: upplåtelse för bruk under en begränsad tid mot direkt eller indirekt ekonomisk eller kommersiell nytta.

               b)

                  utlåning: upplåtelse för bruk under en begränsad tid utan direkt eller indirekt ekonomisk eller kommersiell nytta när upplåtelsen sker genom inrättningar som är tillgängliga för allmänheten.

               c)

                  film: ett filmverk eller annat audiovisuellt verk eller eljest rörliga bilder med eller utan åtföljande ljud.

         2.   Ett filmverks eller annat audiovisuellt verks huvudregissör betraktas som dess upphovsman eller en av dess upphovsmän. Medlemsstaterna får föreskriva att även andra personer skall anses som upphovsmän.
   Artikel 3
   Rättighetsinnehavare och föremål för uthyrnings- och utlåningsrättigheter
   1.   Ensamrätten att medge eller förbjuda uthyrning och utlåning skall tillkomma

               a)

               upphovsmannen, vad gäller original och andra exemplar av hans verk,

               b)

               den utövande konstnären, vad gäller upptagningar av hans framförande,

               c)

               fonogramframställaren, vad gäller hans fonogram,

               d)

               den som producerat första upptagningen av en film, vad gäller original och andra exemplar av filmen.

         2.   Detta direktiv skall inte omfatta uthyrnings- och utlåningsrättigheter avseende byggnader och alster av brukskonst.
   3.   De rättigheter som avses i punkt 1 kan överlåtas, bli föremål för licensavtal eller på annat sätt upplåtas.
   4.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 6 skall en utövande konstnär som omfattas av ett avtal om framställningen av en film vilket ingåtts individuellt eller kollektivt mellan utövande konstnärer och en filmproducent presumeras ha överlåtit uthyrningsrättigheten i den mån annat inte föreskrivs i avtalet eller följer av artikel 5.
   5.   Medlemsstaterna får föreskriva en liknande presumtionsregel beträffande upphovsmän som den som avses i punkt 4.
   6.   Medlemsstaterna får föreskriva att ett avtal mellan en utövande konstnär och en filmproducent om framställningen av en film innebär att uthyrning har medgivits, förutsatt att avtalet föreskriver en skälig ersättning i den mening som avses i artikel 5. Medlemsstaterna får också föreskriva att denna punkt får motsvarande tillämpning på de rättigheter som behandlas i kapitel II.
   Artikel 4
   Uthyrning av datorprogram
   Detta direktiv skall inte påverka tillämpningen av artikel 4 c i rådets direktiv 91/250/EEG av den 14 maj 1991 om rättsligt skydd för datorprogram (5).
   Artikel 5
   Oeftergivlig rätt till skälig ersättning
   1.   När en upphovsman eller utövande konstnär har överlåtit eller upplåtit sin uthyrningsrätt avseende ett fonogram eller ett original eller annat exemplar av en film till en fonogramframställare eller en filmproducent, behåller upphovsmannen eller den utövande konstnären rätten att erhålla skälig ersättning för uthyrningen.
   2.   Upphovsmannen eller den utövande konstnären kan inte avstå från sin rätt till skälig ersättning.
   3.   Förvaltningen av rätten till skälig ersättning får uppdras åt insamlingsorganisationer som företräder upphovsmännen eller de utövande konstnärerna.
   4.   Medlemsstaterna får införa regler om och i vilken utsträckning det får föreskrivas att rätten att uppbära skälig ersättning skall förvaltas av insamlingsorganisationer och om från vem ersättningen kan utkrävas eller inkasseras.
   Artikel 6
   Undantag från ensamrätten till offentlig utlåning
   1.   Medlemsstaterna får föreskriva undantag från den ensamrätt vad gäller offentlig utlåning som anges i artikel 1, förutsatt att åtminstone upphovsmän får ersättning för utlåningen. Medlemsstaterna skall ha frihet att bestämma ersättningens storlek med hänsyn till sina kulturfrämjande syften.
   2.   När medlemsstaterna inte tillämpar den ensamrätt till utlåning som avses i artikel 1 i fråga om fonogram, filmer och datorprogram, skall de införa en rätt till ersättning, åtminstone för upphovsmännen.
   3.   Medlemsstaterna får undanta vissa kategorier av inrättningar från skyldigheten att betala ersättning enligt punkterna 1 och 2.
   KAPITEL II
   UPPHOVSRÄTTEN NÄRSTÅENDE RÄTTIGHETER
   Artikel 7
   Upptagningsrätt
   1.   Medlemsstaterna skall föreskriva att utövande konstnärer har ensamrätt att medge eller förbjuda upptagning av sina framföranden.
   2.   Medlemsstaterna skall föreskriva att radio- eller televisionsföretag har ensamrätt att medge eller förbjuda upptagning av sina utsändningar, när dessa sker över tråd eller trådlöst, inbegripet sändning genom kabel eller satellit.
   3.   En kabeldistributör skall inte ha de rättigheter som avses i punkt 2 när den enbart genom kabel vidaresänder ett radio- eller TV-företags utsändningar.
   Artikel 8
   Radio- och TV-utsändning och återgivning för allmänheten
   1.   Medlemsstaterna skall föreskriva att utövande konstnärer har ensamrätt att medge eller förbjuda trådlös radio- och TV-utsändning och återgivning för allmänheten av sina framföranden, utom när framförandet i sig självt sker vid en radio- eller TV-utsändning eller härrör från en upptagning.
   2.   Medlemsstaterna skall föreskriva rätt till en enda skälig ersättning från användaren när ett fonogram som har utgivits i kommersiellt syfte används i original eller kopia för trådlös utsändning eller eljest för återgivning för allmänheten. De skall säkerställa att denna ersättning fördelas mellan de berörda utövande konstnärerna och fonogramframställarna. Medlemsstaterna får fastställa villkoren för hur ersättningen skall fördelas mellan dem när det saknas avtal dem emellan.
   3.   Medlemsstaterna skall föreskriva att radio- och TV-företag har ensamrätt att medge eller förbjuda trådlös återutsändning av sina trådlösa utsändningar liksom återgivning för allmänheten av sina utsändningar om sådan återgivning sker på platser till vilka allmänheten har tillträde mot erläggande av inträdesavgift.
   Artikel 9
   Spridningsrätt
   1.   Medlemsstaterna skall föreskriva en ensamrätt att genom försäljning eller på annat sätt göra exemplar av de alster som nämns i a–d tillgängliga för allmänheten – nedan kallad ”spridningsrätt” – för nedan nämnda rättighetshavare:

               a)

               Utövande konstnärer, vad gäller upptagningar av deras framföranden.

               b)

               Fonogramframställare, vad gäller deras fonogram.

               c)

               Producenter av den första upptagningen av filmer, vad gäller original och andra exemplar av deras filmer.

               d)

               Radio- och TV-företag, vad gäller upptagningar av deras utsändningar så som dessa anges i artikel 7.2.

         2.   Spridningsrätten till de alster som avses i punkt 1 skall inte konsumeras inom gemenskapen utom då första försäljningen av ett exemplar inom gemenskapen görs av rättighetshavaren själv eller med dennes samtycke.
   3.   Spridningsrätten skall inte påverka tillämpningen av de särskilda reglerna i kapitel I, särskilt artikel 1.2.
   4.   Spridningsrätten kan överlåtas, bli föremål för licensavtal eller på annat sätt upplåtas.
   Artikel 10
   Inskränkningar i rättigheterna
   1.   Medlemsstaterna får föreskriva inskränkningar i de rättigheter som avses i detta kapitel vad gäller följande utnyttjanden:

               a)

               Enskilt bruk.

               b)

               Korta avsnitt vid redogörelse för dagshändelser.

               c)

               Radio- eller TV-företags efemära upptagning som görs med företagets egen utrustning och för bruk vid dess egna utsändningar.

               d)

               Uteslutande i undervisnings- eller vetenskapligt forskningssyfte.

         2.   Oavsett vad som föreskrivs i punkterna 1 får varje medlemsstat föreskriva samma slags inskränkningar i skyddet för utövande konstnärer, fonogramframställare, radio- och TV-företag och den som producerat första upptagningen av filmer, som den föreskriver när det gäller skyddet för upphovsrätten till litterära och konstnärliga verk.
   Tvångslicenser får dock föreskrivas endast i den mån de är förenliga med Romkonventionen.
   3.   De inskränkningar som avses i punkt 1 och 2 får endast tillämpas i vissa särskilda fall som inte strider mot det normala utnyttjandet av alstret och inte oskäligt inkräktar på rättsinnehavarens legitima intressen.
   KAPITEL III
   GEMENSAMMA BESTÄMMELSER
   Artikel 11
   Tidpunkt för tillämpning
   1.   Detta direktiv skall tillämpas på alla häri avsedda upphovsrättsligt skyddade verk, framföranden, fonogram, radio- och TV-utsändningar och första upptagningen av filmer som den 1 juli 1994 alltjämt var skyddade genom medlemsstaternas lagstiftning om upphovsrätt och närstående rättigheter eller som vid den tidpunkten uppfyllde kriterierna för skydd enligt detta direktiv.
   2.   Bestämmelserna i detta direktiv skall inte påverka bedömningen av handlingar avseende utnyttjanden av verk eller alster som har företagits före den 1 juli 1994.
   3.   Medlemsstaterna får föreskriva att rättighetshavare skall anses ha lämnat sitt samtycke till uthyrning eller utlåning av ett alster av det slag som avses i artikel 3.1 a–d om det kan visas att detta före den 1 juli 1994 gjorts tillgängligt för tredje man för detta ändamål eller har förvärvats före nämnda dag.
   När alstret är en digital upptagning får dock medlemsstaterna föreskriva att rättighetshavarna skall ha rätt till skälig ersättning för uthyrningen eller utlåningen av alstret.
   4.   Medlemsstaterna behöver inte tillämpa bestämmelserna i artikel 2.2 på filmverk eller andra audiovisuella verk som har producerats före den 1 juli 1994.
   5.   Detta direktiv skall, utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 och om inte annat följer av punkt 7, inte påverka avtal som ingåtts före den 19 november 1992.
   6.   Medlemsstaterna får föreskriva, i den mån detta inte strider mot vad som sägs i punkt 7, att rättighetshavare som förvärvar nya rättigheter genom de nationella regler som införs vid genomförandet av detta direktiv och som före den 1 juli 1994 har lämnat sitt samtycke till utnyttjande av sitt alster skall anses ha överlåtit de nya ensamrätterna.
   7.   Beträffande avtal som ingåtts före den 1 juli 1994 skall den oeftergivliga rätten till skälig ersättning enligt artikel 5 gälla endast då upphovsmän eller utövande konstnärer eller de som företräder dem har framställt en begäran därom före den 1 januari 1997. Om en överenskommelse mellan rättighetshavarna inte uppnås i fråga om ersättningens storlek får medlemsstaterna bestämma en skälig ersättningsnivå.
   Artikel 12
   Förhållandet mellan upphovsrätt och upphovsrätten närstående rättigheter
   Skyddet för upphovsrätten närstående rättigheter enligt detta direktiv får inte inskränka eller på något sätt påverka skyddet för upphovsrätten.
   Artikel 13
   Underrättelse
   Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
   Artikel 14
   Upphävande
   Direktiv 92/100/EEG skall upphöra att gälla, utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter vad gäller de tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning av direktiven som anges i bilaga I del B.
   Hänvisningar till det upphävda direktivet skall anses som hänvisningar till det här direktivet och skall läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga II.
   Artikel 15
   A traduire
   Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Artikel 16
   Adressater
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Strasbourg den 12 december 2006.

            På Europaparlamentets vägnar

            J. BORRELL FONTELLES

            Ordförande

            På rådets vägnar

         M. PEKKARINEN

            Ordförande

      (1)  Europaparlamentets yttrande av den 12 oktober 2006 (ännu ej offentliggjort i EUT).

      (2)  EGT L 346, 27.11.1992, s. 61. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG (EGT L 167, 22.6.2001, s. 10).

      (3)  Se bilaga I del A.

      (4)  De förenade målen nr 60/84 och 61/84 (REG 1985, s. 2 605).

      (5)  EGT L 122, 17.5.1991, s. 42. Direktivet ändrat genom direktiv 93/98/EEG (EGT L 290, 24.11.1993, s. 9).

      BILAGA I
      DEL A
      Upphävt direktiv och ändringar av det i kronologisk ordning

                  Rådets direktiv 92/100/EEG
                  (EGT L 346, 27.11.1992, s. 61)

                  Rådets direktiv 93/98/EEG
                  (EGT L 290, 24.11.1993, s. 9)

                  Endast artikel 11.2

                  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG
                  (EGT L 167, 22.6.2001, s. 10)

                  Endast artikel 11.1

            DEL B
      Tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning

         (hänvisningar i artikel 14)

                  Direktiv

                  Tidsfrist för införlivande

                  92/100/EEG

                  1 juli 1994

                  93/98/EEG

                  30 juni 1995

                  2001/29/EG

                  21 december 2002

      BILAGA II
      JÄMFÖRELSETABELL

                  Direktiv 92/100/EEG

                  Detta Direktiv

                  Artikel 1.1

                  Artikel 1.1

                  Artikel 1.2

                  Artikel 2.1 inledningen och led a

                  Artikel 1.3

                  Artikel 2.1 b

                  Artikel 1.4

                  Artikel 1.2

                  Artikel 2.1 inledningen

                  Artikel 3.1 inledningen

                  Artikel 2.1 första strecksatsen

                  Artikel 3.1 a

                  Artikel 2.1 andra strecksatsen

                  Artikel 3.1 b

                  Artikel 2.1 tredje strecksatsen

                  Artikel 3.1 c

                  Artikel 2.1 fjärde strecksatsen första meningen

                  Artikel 3.1 d

                  Artikel 2.1 fjärde strecksatsen andra meningen

                  Artikel 2.1 c

                  Artikel 2.2

                  Artikel 2.2

                  Artikel 2.3

                  Artikel 3.2

                  Artikel 2.4

                  Artikel 3.3

                  Artikel 2.5

                  Artikel 3.4

                  Artikel 2.6

                  Artikel 3.5

                  Artikel 2.7

                  Artikel 3.6

                  Artikel 3

                  Artikel 4

                  Artikel 4

                  Artikel 5

                  Artikel 5.1–5.3

                  Artikel 6.1–6.3

                  Artikel 5.4

                  —

                  Artikel 6

                  Artikel 7

                  Artikel 8

                  Artikel 8

                  Artikel 9.1 inledningen och de sista orden

                  Artikel 9.1 inledningen

                  Artikel 9.1 första strecksatsen

                  Artikel 9.1 a

                  Artikel 9.1 andra strecksatsen

                  Artikel 9.1 b

                  Artikel 9.1 tredje strecksatsen

                  Artikel 9.1 c

                  Artikel 9.1 fjärde strecksatsen

                  Artikel 9.1 d

                  Artikel 9.2, 9.3 och 9.4

                  Artikel 9.2, 9.3 och 9.4

                  Artikel 10.1

                  Artikel 10.1

                  Artikel 10.2 första meningen

                  Artikel 10.2 första stycket

                  Artikel 10.2 andra meningen

                  Artikel 10.2 andra stycket

                  Artikel 10.3

                  Artikel 10.3

                  Artikel 13.1 och 13.2

                  Artikel 11.1 och 11.2

                  Artikel 13.3 första meningen

                  Artikel 11.3 första stycket

                  Artikel 13.3 andra meningen

                  Artikel 11.3 andra stycket

                  Artikel 13.4

                  Artikel 11.4

                  Artikel 13.5

                  —

                  Artikel 13.6

                  Artikel 11.5

                  Artikel 13.7

                  Artikel 11.6

                  Artikel 13.8

                  —

                  Artikel 13.9

                  Artikel 11.7

                  Artikel 14

                  Artikel 12

                  Artikel 15.1

                  —

                  Artikel 15.2

                  Artikel 13

                  —

                  Artikel 14

                  —

                  Artikel 15

                  Artikel 16

                  Artikel 16

                  —

                  Bilaga I

                  —

                  Bilaga II