title: Kommissionens direktiv 2007/28/EG av den 25 maj 2007 om ändring av vissa bilagor till rådets direktiv 86/363/EEG och 90/642/EEG när det gäller gränsvärden för resthalter av azoxystrobin, klorfenapyr, folpet, iprodion, lambda-cyhalotrin, maleinhydrazid, metalaxyl-M och trifloxystrobin(Text av betydelse för EES).

text:
               26.5.2007

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 135/6

      KOMMISSIONENS DIREKTIV 2007/28/EG
   av den 25 maj 2007
   om ändring av vissa bilagor till rådets direktiv 86/363/EEG och 90/642/EEG när det gäller gränsvärden för resthalter av azoxystrobin, klorfenapyr, folpet, iprodion, lambda-cyhalotrin, maleinhydrazid, metalaxyl-M och trifloxystrobin
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
   med beaktande av rådets direktiv 86/363/EEG av den 24 juli 1986 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på livsmedel av animaliskt ursprung (1), särskilt artikel 10,
   med beaktande av rådets direktiv 90/642/EEG av den 27 november 1990 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på produkter av vegetabiliskt ursprung inklusive frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 7,
   med beaktande av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (3), särskilt artikel 4.1 f, och
   av följande skäl:

               (1)

               I enlighet med direktiv 91/414/EEG är godkännande av växtskyddsmedel för användning på speciella grödor medlemsstaternas ansvar. Sådana godkännanden måste grunda sig på en utvärdering av effekterna på människors och djurs hälsa och på miljön. De faktorer som skall tas med i bedömningen är bl.a. vilken exponering som användaren och övriga vid användningen närvarande personer utsätts för samt påverkan på mark, vatten och luft, liksom den påverkan som människor och djur utsätts för vid konsumtion av behandlade grödor som innehåller resthalter av ämnena.

               (2)

               Gränsvärdena för resthalter avspeglar de minsta mängder bekämpningsmedel som krävs för ett effektivt växtskydd, när medlet används på ett sådant sätt att resthalterna blir så låga som är praktiskt möjligt och godtagbart ur toxikologisk synpunkt, särskilt vad gäller det beräknade intaget via födan.

               (3)

               De gränsvärden för resthalter av bekämpningsmedel som omfattas av direktiven 86/363/EEG och 90/642/EEG skall ses över regelbundet och kan ändras med hänsyn till nya eller ändrade användningsområden. Kommissionen har fått uppgifter om helt nya eller ändrade användningsområden som leder till ändrade resthalter av azoxystrobin, klorfenapyr, folpet, iprodion, lambda-cyhalotrin, maleinhydrazid, metalaxyl-M och trifloxystrobin.

               (4)

               Konsumenternas livstidsexponering för dessa bekämpningsmedel genom livsmedelsprodukter som kan innehålla rester av bekämpningsmedlen har bedömts och utvärderats i enlighet med gemenskapens förfaranden och praxis, med beaktande av Världshälsoorganisationens riktlinjer (4). Utifrån dessa bedömningar och utvärderingar bör gränsvärdena för resthalter av dessa bekämpningsmedel fastställas så att det säkerställs att det acceptabla dagliga intaget inte överskrids.

               (5)

               I fråga om klorfenapyr, folpet och lambda-cyhalotrin, för vilka det finns en akut referensdos (ARfD), har konsumenternas akuta exponering för dessa bekämpningsmedel genom var och en av de livsmedelsprodukter som kan innehålla resthalter av bekämpningsmedlen bedömts och utvärderats i enlighet med gemenskapens förfaranden och praxis, med beaktande av Världshälsoorganisationens riktlinjer. Yttrandena från vetenskapliga kommittén för växter (SCP) har beaktats, särskilt dess råd och rekommendationer om konsumentskyddet avseende livsmedelsprodukter som behandlats med bekämpningsmedel (5) Utifrån beräkningarna av intaget via födan bör gränsvärdena för resthalter av dessa bekämpningsmedel fastställas så att det säkerställs att den akuta referensdosen inte överskrids. I fråga om de andra ämnena har bedömningen av tillgängliga uppgifter visat att det inte behövs någon akut referensdos och därmed inte heller någon korttidsberäkning

               (6)

               Gränsvärdena bör fastställas till den lägsta analytiska bestämningsgränsen i de fall där godkänd användning av växtskyddsmedel inte ger upphov till påvisbara halter av bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel, eller då det inte finns några godkända användningsområden, eller då medlemsstaternas beslut om godkännande för vissa användningsområden inte underbyggts med nödvändiga uppgifter, eller då användningsområden i tredjeländer som ger upphov till bekämpningsmedelsrester i eller på sådana livsmedel som får övergå till fri omsättning på gemenskapens marknad inte har underbyggts med nödvändiga uppgifter.

               (7)

               Att provisoriska gränsvärden fastställs eller ändras på gemenskapsnivå hindrar inte medlemsstaterna från att fastställa provisoriska gränsvärden för maleinhydrazid och trifloxystrobin i enlighet med artikel 4.1 f i direktiv 91/414/EEG och bilaga VI till det direktivet. Fyra år anses vara en tillräckligt lång period för att godkänna ytterligare användningsområden för dessa ämnen. Därefter bör gemenskapens provisoriska gränsvärden göras permanenta.

               (8)

               Det är därför nödvändigt att ändra de gränsvärden som anges i bilagorna till direktiv 86/363/EEG och 90/642/EEG för att möjliggöra en ändamålsenlig övervakning och kontroll av användningen av de berörda växtskyddsmedlen och för att skydda konsumenterna. Om gränsvärden redan har fastställts i bilagorna till dessa direktiv, är det lämpligt att ändra dem. Om gränsvärden ännu inte har fastställts bör de fastställas nu.

               (9)

               Direktiv 86/363/EEG och 90/642/EEG bör därför ändras.

               (10)

               De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Direktiv 86/363/EEG skall ändras i enlighet med bilaga I till det här direktivet.
   Artikel 2
   Direktiv 90/642/EEG skall ändras i enlighet med bilaga II till det här direktivet.
   Artikel 3
   1.   Medlemsstaterna skall senast den 26 november 2007 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.
   De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 27 november 2007.
   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.
   2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
   Artikel 4
   Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Artikel 5
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Bryssel den 25 maj 2007.

            På kommissionens vägnar

         Markos KYPRIANOU

            Ledamot av kommissionen

      (1)  EGT L 221, 7.8.1986, s. 43. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/27/EG (EUT L 128, 16.5.2007, s. 31).

      (2)  EGT L 350, 14.12.1990, s. 71. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2007/27/EG.

      (3)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/25/EG (EUT L 106, 24.4.2007, s. 34).

      (4)  Riktlinjer för beräkning av intaget av bekämpningsmedelsrester via födan (reviderad utgåva). Dessa riktlinjer togs fram av GEMS/Livsmedelsprogrammet i samarbete med Codex Alimentarius-kommittén för bekämpningsmedelsrester och offentliggjordes av Världshälsoorganisationen 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

      (5)  Yttrande om frågor som gäller ändring av bilagorna till rådets direktiv 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG (SCP:s yttrande av den 14 juli 1998); yttrande om varierande resthalter av bekämpningsmedel i frukt och grönsaker (SCP:s yttrande av den 14 juli 1998) http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/outcome_ppp_en.html

      BILAGA I
      Följande rad skall läggas till i del B i bilaga 2 till direktiv 86/363/EEG:

                     Gränsvärden i mg/kg

                     bekämpningsmedelsrester

                     av kött, även fett, köttprodukter, organ och djurfetter enl. bilaga 1 under rubrikerna nr ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205, 0206, 0207, ex 0208, 0209, 0210, 1601 och 1602

                     för mjölk och mjölkprodukter enl. bilaga 1 under rubrikerna nr 0401, 0402, 0405 och 0406

                     av skalade färska ägg, av fågelägg och äggulor enl. bilaga 1 under rubrikerna nr 0407 och 0408

                     ”Maleinhydrazid (2)

                     kött (utom fjäderfä) 0,05 (3)

                     lever (utom fjäderfä) 0,05 (3)

                     njure (utom fjäderfä) 0,5 (3)

                     övriga 0,02 (1)
                         (3)

                     0,2 (3)
                         (4)

                     0,1 (3)

         (1)  Anger gränsen för analytisk bestämning.

         (2)  Definitionen av resthalter för mjölk och mjölkprodukter är: maleinhydrazid och dess konjugater uttryckt som maleinhydrazid.

         (3)  Provisoriskt gränsvärde som fastställts i enlighet med artikel 4.1 f i direktiv 91/414/EEG.

         (4)  Anger att ett provisoriskt gränsvärde har fastställts till och med den 30 juni 2008 i avvaktan på uppgifter från den sökande. Om inga uppgifter har inkommit till dess kommer gränsvärdet att upphävas genom ett direktiv eller en förordning.”

      BILAGA II
      I del A i bilaga 2 till direktiv 90/642/EEG skall kolumnerna för azoxystrobin, klorfenapyr, folpet, iprodion, lambda-cyhalotrin, maleinhydrazid, metalaxyl-M och trifloxystrobin ersättas med följande:

                     Bekämpningsmedelsrester och gränsvärden (mg/kg)

                     Grupper och exempel på individuella produkter för vilka gränsvärdena gäller

                     Azoxystrobin

                     Klorfenapyr

                     Folpet

                     Iprodion

                     Lambda-cyhalotrin

                     Maleinhydrazid

                     Metalaxyl inklusive andra besläktade isomerblandningar inklusive metalaxyl-M (summan av isomerer)

                     Trifloxystrobin

                                 ”1.

                                 Frukt: färsk, torkad eller inte tillagad, konserverad genom frysning utan tillsats av socker; nötter

                     0,05 (1)

                     0,2 (1)
                         (3)

                                 i)

                                 CITRUSFRUKTER

                     1

                     0,02 (1)

                     0,5

                     0,3 (3)

                     Grapefrukt

                     0,1

                     Citroner

                     5 (3)

                     0,2

                     Limefrukter

                     0,2

                     Mandariner (inklusive klementiner och liknande hybrider)

                     1 (3)

                     0,2

                     Apelsiner

                     0,1

                     Pomelo

                     0,1

                     Övriga

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                                 ii)

                                 TRÄDNÖTTER (skalade eller oskalade)

                     0,1 (1)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     Mandlar

                     Paranötter

                     Kasjunötter

                     Kastanjer

                     Kokosnötter

                     Hasselnötter

                     0,2 (3)

                     Makadamianötter

                     Pekannötter

                     Pinjenötter

                     Pistaschmandlar

                     Valnötter

                     Övriga

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 iii)

                                 KÄRNFRUKTER

                     0,05 (1)

                     3 (2)

                     5 (3)

                     0,1

                     1

                     0,5 (3)

                     Äpplen

                     Päron

                     Kvitten

                     Övriga

                                 iv)

                                 STENFRUKTER

                     0,05 (1)

                     3 (3)

                     0,05 (1)

                     Aprikoser

                     0,2

                     1 (3)

                     Körsbär

                     2

                     1 (3)

                     Persikor (inklusive nektariner och liknande hybrider)

                     0,2

                     1 (3)

                     Plommon

                     0,2 (3)

                     Övriga

                     0,02 (1)

                     0,1

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 v)

                                 BÄR OCH SMÅ FRUKTER

                                 a)

                                 Vindruvor att äta eller för vinframställning

                     2

                     10 (3)

                     0,2

                     5 (3)

                     Vindruvor att äta

                     0,02 (1)

                     2

                     Vindruvor för vinframställning

                     5

                     1

                                 b)

                                 Jordgubbar (odlade)

                     2

                     3 (2)

                     15 (3)

                     0,5

                     0,5

                     0,5 (3)

                                 c)

                                 Rubusfrukter (odlade)

                     10 (3)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     Björnbär

                     3

                     3 (2)

                     Blåhallon

                     Loganbär

                     Hallon

                     3

                     3 (2)

                     0,2

                     Övriga

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)

                                 d)

                                 Övriga små frukter och bär (odlade)

                     0,05 (1)

                     10 (3)

                     0,05 (1)

                     Blåbär

                     Tranbär

                     Vinbär (röda, svarta och vita)

                     3 (2)

                     0,1

                     1 (3)

                     Krusbär

                     3 (2)

                     0,1

                     1 (3)

                     Övriga

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 e)

                                 Vilda bär och frukter

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,2

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 vi)

                                 DIVERSE

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                     Avokado

                     Bananer

                     2

                     0,05 (3)

                     Dadlar

                     Fikon

                     Kiwifrukter

                     5 (3)

                     Kumquat

                     Litchiplommon

                     Mango

                     0,2

                     0,1

                     Oliver (bordsoliver)

                     0,5

                     Oliver (för oljeframställning)

                     0,5

                     Papaya

                     0,2

                     1 (3)

                     Passionsfrukt

                     Ananas

                     Granatäpplen

                     Övriga

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 2.

                                 Grönsaker, färska eller inte tillagade, frysta eller torkade

                     0,05 (1)

                                 i)

                                 ROT- OCH KNÖLGRÖNSAKER

                     0,02 (1)

                     Rödbetor

                     Morötter

                     0,2

                     0,5 (3)

                     30 (3)

                     0,1

                     0,05 (3)

                     Maniok

                     Rotselleri

                     0,3

                     0,1

                     Pepparrot

                     0,2

                     0,5 (3)

                     0,1

                     Jordärtskockor

                     Palsternackor

                     0,2

                     0,5 (3)

                     30 (3)

                     0,1

                     Rotpersilja

                     0,2

                     0,5 (3)

                     Rädisor

                     0,2

                     0,3 (3)

                     0,1

                     0,1

                     Haverrot

                     0,2

                     Sötpotatis

                     Kålrötter

                     Rovor

                     Jamsrot

                     Övriga

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                     0,2 (1)
                         (3)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 ii)

                                 LÖKGRÖNSAKER

                     0,2 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     Vitlök

                     0,2 (3)

                     15 (3)

                     0,5

                     Kepalök

                     0,1

                     0,2 (3)

                     15 (3)

                     0,5

                     Schalottenlök

                     0,2 (3)

                     15 (3)

                     0,5

                     Knipplök

                     2

                     3 (3)

                     0,05

                     0,2

                     Övriga

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                     0,2 (1)
                         (3)

                     0,05 (1)

                                 iii)

                                 FRUKTGRÖNSAKER

                     0,2 (1)
                         (3)

                                 a)

                                 Solanacea

                     2

                     5 (3)

                     Tomater

                     2 (2)

                     0,1

                     0,2

                     0,5 (3)

                     Paprikor

                     0,1

                     0,5

                     Auberginer

                     0,5

                     Okra

                     0,1

                     Övriga

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 b)

                                 Gurkväxter med ätligt skal

                     1

                     0,02 (1)

                     2 (3)

                     0,1

                     0,2 (3)

                     Slanggurkor

                     0,5

                     Druvgurkor

                     Zucchini (sommarsquash)

                     Övriga

                     0,05 (1)

                                 c)

                                 Gurkväxter med oätligt skal

                     0,5

                     1

                     1 (3)

                     0,05

                     Meloner

                     0,2

                     0,3 (3)

                     Squash (vintersquash)

                     Vattenmeloner

                     0,2

                     0,2

                     Övriga

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 d)

                                 Sockermajs

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,05

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 iv)

                                 KÅLGRÖNSAKER

                     0,2 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 a)

                                 Blommande kål

                     0,5

                     0,02 (1)

                     0,1 (3)

                     0,1

                     0,2

                     Broccoli (även Calabrese)

                     Blomkål

                     Övriga

                                 b)

                                 Huvudbildande kål

                     0,3

                     0,02 (1)

                     Brysselkål

                     0,5 (3)

                     0,05

                     Huvudkål

                     5 (3)

                     0,2

                     1

                     Övriga

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                                 c)

                                 Bladbildande kål

                     5

                     0,02 (1)

                     1

                     Salladskål

                     5 (3)

                     Grönkål

                     0,2

                     Övriga

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,05 (1)

                                 d)

                                 Kålrabbi

                     0,2

                     0,05

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                                 v)

                                 BLADGRÖNSAKER OCH FÄRSKA ÖRTER

                     0,2 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 a)

                                 Sallat och liknande

                     3

                     10 (3)

                     Kryddkrasse

                     Vårklynne

                     0,2

                     Sallat

                     2

                     0,5

                     2

                     Escarole

                     1

                     Ruccolasallad

                     Blad och stjälkar av kål, inklusive kålrotsblast

                     Övriga

                     0,02 (1)

                     1

                     0,05 (1)

                                 b)

                                 Spenat och liknande

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,5

                     0,05 (1)

                     Spenat

                     10

                     Mangold

                     Övriga

                     0,02 (1)

                                 c)

                                 Vattenkrasse

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                                 d)

                                 Endivesallat

                     0,2

                     0,02 (1)

                     2 (3)

                     0,02 (1)

                     0,3

                                 e)

                                 Örter

                     3

                     0,02 (1)

                     10 (3)

                     1

                     2

                     Körvel

                     Gräslök

                     Persilja

                     Snittselleri

                     Övriga

                                 vi)

                                 BALJVÄXTER (färska)

                     0,2 (1)
                         (3)

                     0,05 (1)

                     Bönor (med skida)

                     1

                     2 (2)

                     5 (3)

                     0,2

                     0,5 (3)

                     Bönor (utan skida)

                     0,2

                     2 (2)

                     Ärter (med skida)

                     0,5

                     2 (3)

                     0,2

                     Ärter (utan skida)

                     0,2

                     0,3 (3)

                     0,2

                     Övriga

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 vii)

                                 STJÄLKGRÖNSAKER (färska)

                     0,02 (1)

                     0,2 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     Sparris

                     Kardon

                     Bladselleri

                     5

                     0,3

                     Fänkål

                     0,3

                     Kronärtskockor

                     1

                     Purjolök

                     2

                     0,3

                     0,2

                     Rabarber

                     0,2 (3)

                     Övriga

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                                 viii)

                                 SVAMP

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,2 (1)
                         (3)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 a)

                                 Odlad svamp

                     0,02 (1)

                                 b)

                                 Vild svamp

                     0,5

                                 3.

                                 Baljväxter (torkade)

                     0,1

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,2 (3)

                     0,02 (1)

                     0,2 (1)
                         (3)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     Bönor

                     Linser

                     Ärter

                     Lupiner

                     Övriga

                                 4.

                                 Oljeväxtfröer

                     0,1 (1)

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)

                     0,5 (1)
                         (3)

                     0,1 (1)

                     0,05 (1)
                         (3)

                     Linfrö

                     0,5 (3)

                     Jordnötter

                     Vallmofrö

                     Sesamfrö

                     Solrosfrö

                     0,5 (3)

                     Rapsfrö

                     0,5

                     0,5 (3)

                     Sojabönor

                     0,5

                     Senapsfrö

                     Bomullsfrö

                     Hampfrö

                     Övriga

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 5.

                                 Potatis

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)

                     0,1

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                     50 (3)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     Färsk potatis

                     Övrig matpotatis

                                 6.

                                 Te (torkade blad och stjälkar, jästa eller ojästa, av Camellia sinensis)

                     0,1 (1)

                     50

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)
                         (3)

                     1

                     0,5 (1)
                         (3)

                     0,1 (1)

                     0,05 (1)
                         (3)

                                 7.

                                 Humle (torkad), inklusive pellets och pulver som inte koncentrerats

                     20

                     0,1 (1)

                     150

                     0,1 (1)
                         (3)

                     10

                     0,5 (1)
                         (3)

                     10

                     30 (3)

         (1)  Lägsta analytiska bestämningsgräns.

         (2)  Summan av kaptan och folpet.

         (3)  Provisoriskt gränsvärde har fastställts i enlighet med artikel 4.1 f i direktiv 91/414/EEG.”


Avis juridique important

|

31986L0029

Kommissionens direktiv 86/29/EEG av den 5 februari 1986 om ändring av kommissionens direktiv 85/429/EEG om ändring av bilagorna till rådets direktiv 70/524/EEG om fodertillsatser

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 039 , 14/02/1986 s. 0055 - 0056 Finsk specialutgåva Område 3 Volym 20 s. 0098  Svensk specialutgåva Område 3 Volym 20 s. 0098

KOMMISSIONENS DIREKTIV av den 5 februari 1986 om ändring av kommissionens direktiv 85/429/EEG om ändring av bilagorna till rådets direktiv 70/524/EEG om fodertillsatser (86/29/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 70/524/EEG av den 23 november 1970 om fodertillsatser (), senast ändrat genom kommissionens direktiv 85/520/EEG (), särskilt artikel 7 i detta, ochmed beaktande av följande:Enligt direktiv 70/524/EEG skall innehållet i bilagorna regelbundet anpassas med hänsyn till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen.Framsteg på analysområdet gör det möjligt att specificera den kemiska sammansättningen av tylosins antibiotiska beståndsdelar och att begränsa tillståndet för denna tillsats till tylosinfosfat.I vissa medlemsstater har omfattande och lyckade försök gjorts med användning av antibiotikumet flavofosfolipol på kaniner, och det är därför önskvärt att denna nya användning tillåts provisoriskt på nationell nivå i avvaktan på att den godkänns på gemenskapsnivå.De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga foderkommittén.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Bilagorna till direktiv 70/524/EEG ändras enligt vad som anges i bilagan till detta direktiv.Artikel 2 Medlemsstaterna skall senast den 3 december 1986 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa artikel 1. De skall genast underrätta kommissionen om detta.Artikel 3 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 5 februari 1986.På kommissionens vägnarFrans ANDRIESSENVice ordförande() EGT nr L 270, 14.12.1970, s. 1.() EGT nr L 323, 4.12.1985, s. 12.BILAGA 1. I del A, "Antibiotika", i bilaga 1 skall punkt EEG-nr E 713, "Tylosin", ersättas med följande:>Plats för tabell>2. I del A, "Antibiotika", i bilaga 2 skall följande läggas till:>Plats för tabell>


Avis juridique important

|

31985L0405

Kommissionens direktiv 85/405/EEG av den 11 juli 1985 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 79/113/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om bestämning av buller från bygg- och anläggningsutrustning

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 233 , 30/08/1985 s. 0009 - 0010 Spansk specialutgåva: Område 13 Volym 19 s. 0013  Portugisisk specialutgåva: Område 13 Volym 19 s. 0013  Finsk specialutgåva Område 15 Volym 7 s. 0048  Svensk specialutgåva Område 15 Volym 7 s. 0048

KOMMISSIONENS DIREKTIV av den 11 juli 1985 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 79/113/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om bestämning av buller från bygg- och anläggningsutrustning (85/405/EEG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 79/113/EEG av den 19 december 1978 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om bestämning av buller från bygg-och anläggningsutrustning(1), senast ändrad genom direktiv 81/1051/EEG(2), särskilt artikel 3, 4 och 5 i detta, ochmed beaktande av följande:Med hänsyn till vunna erfarenheter och teknikens utveckling är det nu nödvändigt att anpassa kraven i bilaga 1 och 2 i direktiv 79/113/EEG till de faktiska provningsförhållandena.De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv har tillstyrkts av Kommittén för anpassning till den tekniska utvecklingen av direktivet om bestämning av buller från bygg- och anläggningsutrustning.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Bilaga 1 och 2 till direktiv 79/113/EEG ändras härmed i enlighet med bilagan till detta direktiv.Artikel 2 Medlemsstaterna skall före den 26 mars 1986 anta och offentliggöra de bestämmelser som behövs för att följa detta direktiv och de skall genast informera kommissionen om detta.Artikel 3 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 11 juli 1985.På rådets vägnarStanley CLINTON DAVISLedamot av kommissionen(1) EGT Nr L 33, 8.2.1979, s. 15.(2) EGT Nr L 376, 30.12.1981, s. 49.BILAGA ÄNDRINGAR TILL BILAGA 1 TILL DIREKTIV 79/113/EEG 5. MÄTINSTRUMENTPunkt 5.2 skall formuleras om på följande sätt:5.2 MätinstrumentFöljande instrument kan användas för att uppfylla föregående krav:a) en ljudtrycksmätare som minst uppfyller kraven i IEC publikation 651, första upplagan, 1979 för mätartyp enligt klass 1. Mätaren skall användas inställd på "S response".Stycket b ändras inte.I kommentarerna till punkt 5.2 och i punkterna 5.3 och 5.4 skall orden IEC:s publikation 179, 1973, andra upplagan ersättas med IEC:s publikation 651, första upplagan, 1979.7. MÄTNINGAR7.3.1 Fastställande av impulsbullerFrasen IEC publikationen 179 A/1973 som återfinns mellan den andra och tredje raden skall ersättas med: IEC:s publikation 651, första upplagan, 1979.ÄNDRINGAR TILL BILAGA 2 I DIREKTIV 79/113/EEG 3. DEFINITIONER3.2 Ekvivalent kontinuerlig ljudtrycksnivå LAeq(t1, t2)Orden IEC:s publikation 179, 1973, andra upplagan på andra raden skall ersättas med IEC:s publikation 651, första upplagan, 1979.


Avis juridique important

|

31986L0094

Rådets direktiv 86/94/EEG av den 10 mars 1986 om ändring för andra gången av direktiv 73/404/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om tvätt- och rengöringsmedel

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 080 , 25/03/1986 s. 0051 - 0051 Finsk specialutgåva Område 13 Volym 15 s. 0061  Svensk specialutgåva Område 13 Volym 15 s. 0061

RÅDETS DIREKTIV av den 10 mars 1986 om ändring för andra gången av direktiv 73/404/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om tvätt- och rengöringsmedel (86/94/EEG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,med beaktande av kommissionens förslag(1),med beaktande av Europaparlamentets yttrande(2),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3), ochmed beaktande av följande:Enligt artikel 2a i rådets direktiv 73/404/EEG(4), i dess lydelse enligt direktiv 82/242/EEG(5), gäller fram till den 31 mars 1986 vissa undantag från bestämmelsen om en lägsta godtagbar biologisk nedbrytbarhet hos non-joniska ytaktiva ämnen i tvätt- och rengöringsmedel.Det rör sig om non-joniska ytaktiva ämnen som inte uppfyller de krav på biologisk nedbrytbarhet som fastställts i direktiv 73/404/EEG. De används för vissa ändamål av tekniska skäl och för att undvika andra oönskade effekter på hälsan och miljön.Forskningen om dessa ämnens biologiska nedbrytbarhet har gjort framsteg sedan direktiv 82/242/EEG antogs, men forskningsresultaten gör det inte möjligt att upphäva alla undantagsbestämmelser. Detta beror på de stora skillnaderna mellan medlemsstaterna när det gäller bland annat vattenegenskaper, kostvanor och maskinkonstruktion.Ersättningsämnen används redan i varor för diskmaskiner inom vissa områden i gemenskapen, men man har trots stora ansträngningar ännu inte funnit lämpliga ersättningsämnen för den metallbearbetande industrin.Ett relativt litet antal ytaktiva ämnen berörs, men dessa har en avsevärd ekonomisk betydelse. Det är därför önskvärt att medlemsstaterna får en möjlighet att tillåta undantag fram till den 31 december 1989, om det behövs med hänsyn till förhållandena i de enskilda staterna.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Artikel 2a. 1 i direktiv 73/404/EEG skall ersättas med följande:"1. Till och med den 31 december 1989 får medlemsstaterna undanta följande produkter från kraven i artikel 2 första stycket:a) lågskummande alkenoxidadditiv till sådana ämnen som alkoholer, alkylfenoler, glykoler, polyoler, fettsyror, amider eller aminer, vilka används i diskmedel,b) alkaliresistenta, terminalt blockerade alkyl- och alkylarylpolyglykoletrar och ämnen som avses i a, vilka används som rengöringsmedel inom livsmedels-, dryckes- och metallbearbetningsindustrin."Artikel 2 Medlemsstaterna skall genast underrätta kommissionen om de åtgärder som de vidtar för att genomföra detta direktiv.Artikel 3 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 10 mars 1986.På rådets vägnarH. van den BROEKOrdförande(1) EGT nr C 139, 7.6.1985, s. 4.(2) EGT nr C 68, 24.3.1986.(3) EGT nr C 303, 25.11.1985, s. 26.(4) EGT nr L 347, 17.12.1973, s. 51.(5) EGT L 109, 22.4.1982, s. 1.


title: Kommissionens direktiv 2005/38/EG av den 6 juni 2005 om provtagnings- och analysmetoder för offentlig kontroll av halten av fusariumtoxiner i livsmedel   (Text av betydelse för EES)

text:
               7.6.2005

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 143/18

      KOMMISSIONENS DIREKTIV 2005/38/EG
   av den 6 juni 2005
   om provtagnings- och analysmetoder för offentlig kontroll av halten av fusariumtoxiner i livsmedel
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
   med beaktande av rådets direktiv 85/591/EEG av den 20 december 1985 om införande av provtagnings- och analysmetoder vid kontroll av livsmedel inom gemenskapen (1), särskilt artikel 1.1 i detta, och
   av följande skäl:

               (1)

               I kommissionens förordning (EG) nr 466/2001 av den 8 mars 2001 om fastställande av högsta tillåtna halt för vissa främmande ämnen i livsmedel (2) föreskrivs gränsvärden för vissa fusariumtoxiner i vissa livsmedel.

               (2)

               I rådets direktiv 89/397/EEG av den 14 juni 1989 om offentlig kontroll av livsmedel (3) fastställs de allmänna principer för hur den offentliga kontrollen av livsmedel skall genomföras. Genom rådets direktiv 93/99/EEG av den 29 oktober 1993 om ytterligare åtgärder för offentlig kontroll av livsmedel (4) införs ett system för kvalitetsnormer för de laboratorier som medlemsstaterna anlitar för offentlig kontroll av livsmedel.

               (3)

               Provtagning är av avgörande betydelse för tillförlitliga resultat när det gäller halten av fusariumtoxiner, vars förekomst varierar väsentligt inom partierna.

               (4)

               Det är nödvändigt att fastställa de allmänna kriterier som analysmetoden bör uppfylla för att säkerställa att de laboratorier som ansvarar för kontrollerna använder analysmetoder som ger jämförbara resultat.

               (5)

               De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Medlemsstaterna skall se till att provtagningen för den offentliga kontrollen av halten av fusariumtoxiner (deoxynivalenol, zearalenon, fumonisin B1 och B2 samt T-2-toxin och HT-2-toxin) i livsmedel utförs enligt de metoder som föreskrivs i bilaga I.
   Artikel 2
   Medlemsstaterna skall se till att provberedningen och de analysmetoder som används för den offentliga kontrollen av halten av fusariumtoxiner (deoxynivalenol, zearalenon, fumonisin B1 och B2 samt T-2-toxin och HT-2- toxin) uppfyller kriterierna i bilaga II.
   Artikel 3
   1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser, lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 juli 2006. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.
   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.
   2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
   Artikel 4
   Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Artikel 5
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Bryssel den 6 juni 2005.

            På kommissionens vägnar

         Markos KYPRIANOU

            Ledamot av kommissionen

      (1)  EGT L 372, 31.12.1985, s. 50. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (2)  EGT L 77, 16.3.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 856/2005 (se sidan 3 i detta nummer av EUT).

      (3)  EGT L 186, 30.6.1989, s. 23.

      (4)  EGT L 290, 24.11.1993, s. 14. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

      BILAGA I
      PROVTAGNINGSMETODER FÖR OFFENTLIG KONTROLL AV HALTEN AV FUSARIUMTOXINER I VISSA LIVSMEDEL
      1.   Syfte och tillämpningsområde
      Prover för offentlig kontroll av fusariumtoxinhalten i livsmedel skall tas enligt de metoder som anges i denna bilaga. De samlingsprover som då erhålls skall betraktas som representativa för partiet. Överensstämmelse när det gäller gränsvärden enligt Bilaga I i förordning (EG) 466/2001 skall fastställas på grundval av de halter som konstaterats i laboratorieproverna.
      2.   Definitioner
      I denna bilaga avses med:
      2.1.   Parti: En identifierbar mängd av ett livsmedel från en och samma leverans och som vid offentlig kontroll bedöms ha gemensamma karakteristiska egenskaper vad gäller ursprung, sort, förpackningstyp, förpackare, avsändare eller märkning.
      2.2.   Delparti: En del av ett stort parti som valts ut för provtagning; delpartierna måste vara fysiskt åtskilda och identifierbara.
      2.3.   Enskilt prov: En viss mängd material som tagits från ett och samma ställe i partiet eller delpartiet.
      2.4.   Samlingsprov: Sammanslagning av alla enskilda prover som tagits ur partiet eller delpartiet.
      3.   Allmänna bestämmelser
      3.1.   Personal
      Provtagningen skall utföras av en person som utsetts för detta av medlemsstaten.
      3.2.   Provtagningsmaterial
      Provtagningen skall göras separat för varje parti som skall analyseras. I enlighet med punkt 4.3 skall stora partier delas upp i delpartier, från vilka prover skall tas separat.
      3.3.   Försiktighetsåtgärder
      Under provtagningen och provberedningen måste åtgärder vidtas för att undvika förändringar som kan påverka fusariumtoxinhalten, analysresultatet eller samlingsprovernas representativitet.
      3.4.   Enskilda prover
      Så långt det är möjligt skall de enskilda proverna tas från olika ställen i partiet eller delpartiet. Alla avvikelser från ett sådant förfarande skall anges i provtagningsprotokollet.
      3.5.   Beredning av samlingsprov
      Samlingsprovet skall erhållas genom att de enskilda proverna blandas.
      3.6.   Identiska prover
      Identiska prover för offentlig tillsyn, handeln (överklagande) och referensändamål (skiljeförfarande) skall tas från det homogeniserade samlingsprovet, såvida detta inte strider mot medlemsstaternas bestämmelser.
      Identiska prover för offentlig tillsyn, handeln (överklagande) och referensändamål skall tas från det homogeniserade samlingsprovet, såvida detta inte strider mot medlemsstaternas bestämmelser.
      3.7.   Emballering och transport av prover
      Varje prov skall placeras i en ren behållare av inaktivt material som ger tillräckligt skydd mot föroreningar och skador under transporten. Alla nödvändiga åtgärder skall vidtas för att undvika att provets sammansättning förändras under transport eller lagring.
      3.8.   Försegling och märkning av prover
      Varje prov som tas för offentlig kontroll skall förseglas på provtagningsstället samt identifieras enligt de föreskrifter som gäller i medlemsstaterna.
      För varje provtagning skall ett protokoll upprättas, som gör det möjligt att entydigt definiera varje parti. I protokollet skall datum och plats för provtagningen anges samt eventuell ytterligare information som kan vara till hjälp för den som utför analysen.
      4.   Särskilda bestämmelser
      4.1.   Olika typer av partier
      Livsmedelsprodukter kan saluföras i bulk, i behållare eller i enskilda förpackningar som t.ex. säckar, påsar eller förpackningar för detaljhandeln. Provtagningsmetoden kan tillämpas på alla de olika former i vilka varorna saluförs.
      Utan att det påverkar de särskilda föreskrifter som avses i punkterna 4.3, 4.4 och 4.5 kan följande formel användas som vägledning för provtagning på partier som saluförs i enskilda förpackningar som t.ex. säckar, påsar eller förpackningar för detaljhandeln.

                  —

                  vikt: anges i kg

                  —

                  provtagningsfrekvens: var n:te säck eller påse från vilken ett enskilt prov måste tas (decimaltal avrundas till närmaste heltal).

            4.2.   Det enskilda provets vikt
      Det enskilda provets vikt skall vara omkring 100 g, om inget annat anges i den här bilagan. Om det rör sig om partier förpackade för detaljhandeln skall det enskilda provets vikt vara avhängig av förpackningens vikt.
      4.3.   Allmän översikt över provtagningsmetoder för spannmål och spannmålsprodukter
      Tabell 1
      Uppdelning av partier i delpartier efter produkt och partiets vikt

                  Vara

                  Partiets vikt
                  (ton)

                  Vikt eller antal delpartier

                  Antal enskilda prover

                  Samlingsprovets vikt
                  (kg)

                  Spannmål och spannmålsprodukter

                  ≥ 1 500

                  500 ton

                  100

                  10

                  > 300 och < 1 500

                  3 delpartier

                  100

                  10

                  ≥ 50 och ≤ 300

                  100 ton

                  100

                  10

                  < 50

                  —

                  3–100 (1)

                  1–10

            4.4.   Provtagningsmetoder för spannmål och spannmålsprodukter för partier ≥ 50 ton

                  —

                  På villkor att delpartierna kan åtskiljas fysiskt skall varje parti delas upp i delpartier enligt tabell 1. Eftersom partiets vikt inte alltid är en exakt multipel av delpartiernas vikt får delpartiernas vikt överskrida den angivna vikten med högst 20 %.

                  —

                  Provtagningen skall ske separat för varje delparti.

                  —

                  Antal enskilda prover: 100. Samlingsprovets vikt = 10 kg.

                  —

                  Om det inte är möjligt att tillämpa ovan angivna provtagningsmetod utan att det förorsakar betydande ekonomiska förluster på grund av att partiet skadas vid provtagning, till exempel på grund av förpackningstyper eller transportmedel, kan en alternativ provtagningsmetod användas på villkor att den ger så representativa resultat som möjligt och att den beskrivs och dokumenteras till fullo.

            4.5.   Provtagningsmetoder för spannmål och spannmålsprodukter för partier < 50 ton
      För partier med spannmål och spannmålsprodukter under 50 ton skall – beroende på partiets vikt – 10 till 100 enskilda prover tas, som sammantaget ger ett samlingsprov på 1 till 10 kg. För mycket små partier (≤ 0,5 ton) kan ett lägre antal enskilda prover tas, men samlingsprovet som innehåller alla enskilda prover skall även i det fallet vara lägst 1 kg.
      Uppgifterna i tabell 2 kan användas för att fastställa antalet enskilda prover som skall tas.
      Tabell 2
      Antal enskilda prover som skall tas beroende på vikten på partiet med spannmål och spannmålsprodukter

                  Partiets vikt (ton)

                  Antal enskilda prover

                  ≤ 0,05

                  3

                  > 0,05–≤ 0,5

                  5

                  > 0,5–≤ 1

                  10

                  > 1–≤ 3

                  20

                  > 3–≤ 10

                  40

                  > 10–≤ 20

                  60

                  > 20–≤ 50

                  100

            4.6.   Provtagningsmetoder för livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn

                  —

                  Den provtagningsmetod för spannmål och spannmålsprodukter som föreskrivs i punkt 4.5 skall tillämpas på livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn. Det innebär att antalet enskilda prover som skall tas beror på partiets vikt, och att det enligt tabell 2 i punkt 4.5 måste vara lägst 10 och högst 100 prover. För mycket små partier (≤ 0,5 ton) kan ett lägre antal enskilda prover tas, men samlingsprovet som innehåller alla enskilda prover skall även i det fallet vara lägst 1 kg.

                  —

                  Det enskilda provet skall väga omkring 100 g. Om det rör sig om partier i detaljhandelsförpackningar skall det enskilda provets vikt vara avhängig av förpackningens vikt. För mycket små partier (≤ 0,5 ton) måste de enskilda proverna ha en sådan vikt att samlingsprovet får en total vikt på minst 1 kg.

                  —

                  Samlingsprovets vikt = 1–10 kg, tillräckligt blandat.

            4.7.   Provtagning i detaljhandelsledet
      Provtagning av livsmedel i deltaljhandelsledet skall när det är möjligt göras enligt bestämmelserna för provtagning som fastställs i punkterna 4.4 och 4.5. Om detta inte är möjligt kan andra effektiva provtagningsförfaranden i detaljhandelsledet användas, under förutsättning att de garanterar en representativ provtagning av partiet.
      5.   Godkännande av ett parti eller delparti

                  —

                  Godkännande om samlingsprovet inte överskrider gränsvärdet, med hänsyn tagen till mätosäkerheten och korrigering för utbytet.

                  —

                  Avslag om samlingsprovet överskrider gränsvärdet utom rimligt tvivel, med hänsyn tagen till mätosäkerheten och korrigering för utbytet.

         (1)  Beroende på partiets vikt, se tabell 2.

      BILAGA II
      BEREDNING AV PROVER SAMT KRITERIER FÖR ANALYSMETODER FÖR OFFENTLIG KONTROLL AV HALTEN AV FUSARIUMTOXINER I VISSA LIVSMEDEL
      1.   Säkerhetsföreskrifter
      Eftersom fördelningen av fusariumtoxiner inte är homogen bör proverna beredas, och i synnerhet homogeniseras, med allra största noggrannhet.
      Allt material som tagits emot av laboratoriet skall användas vid beredningen av provmaterialet.
      2.   Behandling av laboratorieprovet
      Alla laboratorieprov skall finmalas och blandas noggrant med en metod som garanterar fullständig homogenisering.
      Om gränsvärdet gäller torrsubstansen, skall torrsubstanshalten bestämmas på en del av det homogeniserade provet enligt en metod som bevisligen kan fastställa denna halt exakt.
      3.   Uppdelning av prover för tillsynsåtgärder och överklagande
      Identiska prover för offentlig tillsyn, handeln (överklagande) och referensändamål skall tas från homogeniserat material, såvida detta inte strider mot medlemsstaternas föreskrifter om provtagning.
      4.   Analysmetod som skall användas av laboratoriet samt krav på laboratoriekontroll
      4.1   Definitioner
      Några av de vanligaste definitionerna som laboratoriet skall använda är följande:
      De parametrar för precision som vanligen anges är repeterbarhet och reproducerbarhet.

                  r

                  =

                  Repeterbarhet: det värde under vilket den absoluta skillnaden mellan två enskilda testresultat som erhållits under repeterbara förhållanden, dvs. samma prov, samma operatör, samma apparatur, samma laboratorium och ett kort tidsintervall, kan förväntas ligga inom en given sannolikhet (i regel 95 %), där r = 2,8 × sr.

                  sr

                  =

                  Standardavvikelse, beräknad utifrån de resultat som erhållits under repeterbara förhållanden.

                  RSDr

                  =

                  Relativ standardavvikelse, beräknad utifrån de resultat som erhållits under repeterbara förhållanden

                  R

                  =

                  Reproducerbarhet: det värde under vilket den absoluta skillnaden mellan enskilda testresultat som erhållits under reproducerbara förhållanden, dvs. som erhållits för identiskt material av operatörer i olika laboratorier med en standardiserad testmetod, kan förväntas ligga inom en given sannolikhetsgräns (i regel 95 %), där R = 2,8 × sR.

                  sR

                  =

                  Standardavvikelse, beräknad utifrån de resultat som erhållits under reproducerbara förhållanden.

                  RSDR

                  =

                  Relativ standardavvikelse, beräknad utifrån de resultat som erhållits under reproducerbara förhållanden .

            4.2   Allmänna krav
      De analysmetoder som används för kontroll av livsmedel måste uppfylla kraven i punkterna 1 och 2 i bilagan till direktiv 85/591/EEG.
      4.3   Särskilda krav
      4.3.1   Kvalitetskrav
      Om ingen specifik metod för att bestämma fusariumtoxinhalten i livsmedel föreskrivs i gemenskapslagstiftningen kan laboratorierna använda valfri analysmetod på villkor att den uppfyller följande kvalitetskriterier:

                  a)

                  För deoxynivalenol

                              Halt μg/kg

                              Deoxynivalenol

                              RSDr %

                              RSDR %

                              Ubyte %

                              > 100–≤ 500

                              ≤ 20

                              ≤ 40

                              60 till 110

                              > 500

                              ≤ 20

                              ≤ 40

                              70 till 120

                  b)

                  För zearalenon

                              Halt μg/kg

                              Zearalenon

                              RSDr %

                              RSDR %

                              Utbyte %

                              ≤ 50

                              ≤ 40

                              ≤ 50

                              60 till 120

                              > 50

                              ≤ 25

                              ≤ 40

                              70 till 120

                  c)

                  För fumonisin B1 och B2

                              Halt μg/kg

                              Fumonisin B1 eller B2

                              RSDr %

                              RSDR %

                              Utbyte %

                              ≤ 500

                              ≤ 30

                              ≤ 60

                              60 till 120

                              > 500

                              ≤ 20

                              ≤ 30

                              70 till 110

                  d)

                  För T-2-toxin och HT-2-toxin

                              Halt μg/kg

                              T-2 toxin

                              RSDr %

                              RSDR %

                              Utbyte %

                              50–250

                              ≤ 40

                              ≤ 60

                              60 till 130

                              > 250

                              ≤ 30

                              ≤ 50

                              60 till 130

                              Halt μg/kg

                              HT-2 toxin

                              RSDr %

                              RSDR %

                              Utbyte %

                              100–200

                              ≤ 40

                              ≤ 60

                              60 till 130

                              > 200

                              ≤ 30

                              ≤ 50

                              60 till 130

            De använda metodernas detektionsgränser behöver inte anges eftersom precisionsvärdena för relevanta koncentrationer anges.
      Precisionsvärdena skall beräknas genom Horwitz ekvation enligt följande:

                  RSDR = 2(1–0,5logC)

            där

                  RSDR är den relativa standardavvikelsen beräknad utifrån de resultat som erhållits under reproducerbara förhållanden

                  C motsvarar koncentrationsförhållandet (dvs. 1 = 100 g/100 g, 0,001 = 1 000 mg/kg

            Detta är en generaliserad precisionsekvation som har befunnits vara oberoende av analyserad substans och matris och uteslutande avhängig av koncentrationen, när det gäller de flesta rutinmetoder för analys.
      4.3.2.   Metod för att bedöma ändamålsenlighet
      Om det endast finns ett begränsat antal fullt validerade analysmetoder, kan i stället en metod användas som definierar en enskild parameter för att utvärdera om analysmetoderna är godtagbara. Denna parameter anger de högsta värden för osäkerhet som kan anses vara ändamålsenliga.
      Med hänsyn till det begränsade antalet analysmetoder som är fullt validerade genom en provningsjämförelse, särskilt när det gäller bestämning av T-2 och H-2-toxiner, kan osäkerhetsmetoden, som fastställer högsta godtagbara osäkerhet, också användas för att bedöma om den analysmetod som laboratoriet tänker använda är ändamålsenlig. Laboratoriet kan använda en metod som ger resultat inom den maximala standardosäkerheten. Den maximala standardosäkerheten kan beräknas enligt följande formel:

      där

                  —

                     Uf är maximal standardosäkerhet (μg/kg)

                  —

                  LOD är metodens detektionsgräns (μg/kg)

                  —

                  α är en konstant numerisk faktor som används beroende på värdet av C. Det framgår av tabell 3 vilka värden som skall användas.

                  —

                  C är relevanta koncentrationer (μg/kg)

            Om analysmetoden ger resultat med en mätosäkerhet som ligger under maximal standardosäkerhet skall metoden anses vara lika lämplig som en analysmetod som uppfyller kvalitetskraven i punkt 4.3.1.
      Tabell 3
      Numeriska värden som skall användas för α i formeln ovan, beroende på koncentrationen i fråga.

                  C (μg/kg)

                  α

                  ≤ 50

                  0,2

                  51–500

                  0,18

                  501–1 000

                  0,15

                  1 001–10 000

                  0,12

                  > 10 000

                  0,1

            4.4   Beräkning av utbyte och rapportering av resultat
      Analysresultatet skall rapporteras korrigerat eller okorrigerat för utbytet. Rapporteringssätt och utbytesgrad skall anges. Analysresultatet korrigerat för utbytet skall användas för att kontrollera överensstämmelse (se punkt 5 i bilaga I).
      Analysresultatet måste rapporteras som x +/– U, där x är det analytiska resultatet och U är den utvidgade mätosäkerheten.
      U är den utvidgade mätosäkerheten, med täckningsfaktor 2 som ger en konfidensnivå på ungefär 95 %.
      4.5.   Kvalitetsnormer för laboratorierna
      Laboratorierna måste iaktta bestämmelserna i rådets direktiv 93/99/EEG.


Avis juridique important

|

31992L0064

Kommissionens direktiv 92/64/EEG av den 13 juli 1992 om ändring av rådets direktiv 70/524/EEG om fodertillsatser

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 221 , 06/08/1992 s. 0051 - 0053 Finsk specialutgåva Område 3 Volym 44 s. 0115  Svensk specialutgåva Område 3 Volym 44 s. 0115

KOMMISSIONENS DIREKTIV 92/64/EEG av den 13 juli 1992 om ändring av rådets direktiv 70/524/EEG om fodertillsatserEUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 70/524/EEG av den 23 november 1970 om fodertillsatser(1), senast ändrat genom kommissionens direktiv 91/620/EEG(2), särskilt artikel 7 i detta, ochmed beaktande av följande:I direktiv 70/524/EEG föreskrivs att innehållet i dess bilagor regelbundet skall ändras för att ta hänsyn till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. Bilagorna har ställts samman genom kommissionens direktiv 91/248/EEG(3).I vissa medlemsstater har användningen av "Avilamycin" (antibiotika), "Lasalocid natrium" och "Maduramicin ammonium" (koccidiostatika) samt "Kalciumaluminat, syntetiskt" (bindemedel) prövats i stor omfattning. Erfarenheterna visar att dessa nya användningsområden kan tillåtas i hela gemenskapen.Tillsatsen "zinkoxid" kan, på grund av sitt ursprung, innehålla avsevärda mängder bly och det är lämpligt att begränsa halten av detta ämne för att förhindra oönskade hälsoeffekter.I vissa medlemsstater har nya användningsområden för "Halofuginon" (koccidios-medel), och "Kalciumaluminat, syntetiskt" (bindemedel) prövats med framgång. Det är lämpligt att temporärt tillåta dessa nya användningsområden på nationell nivå, till dess att tillstånd lämnas på gemenskapsnivå.De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga foderkommittén.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Bilagorna till direktiv 70/524/EEG skall ändras enligt bilagan till detta direktiv.Artikel 2 Medlemsstaterna skall senast den 31 mars 1993 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast underrätta kommissionen om detta.När en medlemsstat antar sådana bestämmelser skall dessa innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.Artikel 3 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 13 juli 1992.På kommissionens vägnarRay MAC SHARRYLedamot av kommissionen(1) EGT nr L 270, 14.12.1970, s. 1.(2) EGT nr L 334, 5.12.1991, s. 62.(3) EGT nr L 124, 18.5.1991, s. 1.BILAGA>PLATS FöR TABELL>


title: Kommissionens direktiv 2004/105/EG av den 15 oktober 2004 om fastställande av förlagor till officiella sundhetscertifikat eller sundhetscertifikat för återexport vilka skall åtfölja sådana växter, växtprodukter eller andra föremål från länder utanför gemenskapen som förtecknas i rådets direktiv 2000/29/EG

text:
               20.10.2004

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 319/9

         KOMMISSIONENS DIREKTIV 2004/105/EG
   av den 15 oktober 2004
   om fastställande av förlagor till officiella sundhetscertifikat eller sundhetscertifikat för återexport vilka skall åtfölja sådana växter, växtprodukter eller andra föremål från länder utanför gemenskapen som förtecknas i rådets direktiv 2000/29/EG
   EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV,
   med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
   med beaktande av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (1), särskilt artikel 13a.4 a i detta, och
   av följande skäl:

               (1)

               Enligt direktiv 2000/29/EG skall växter, växtprodukter eller andra föremål som förtecknas i det direktivet och som kommer från länder utanför gemenskapen i princip åtföljas av ett original av det officiella ”sundhetscertifikat” eller ”sundhetscertifikat för återexport” som föreskrivs (nedan kallade ”certifikat”).

               (2)

               I bilagan till Internationella växtskyddskonventionen (IPPC) av den 6 december 1951, som slöts inom Förenta nationernas livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO), föreskrivs förlagor till certifikat, med standardordalydelser och standardformat som bör följas vid utformning och utfärdande av certifikat.

               (3)

               Internationella växtskyddskonventionen ändrades på genomgripande sätt 1979 och 1997. Som en följd av de ändringarna godkändes olika förlagor till de certifikat som skall åtfölja växter, växtprodukter eller andra föremål i internationell handel.

               (4)

               Trots att 1997 års ändringar av Internationella växtskyddskonventionen ännu inte har trätt i kraft blev det genom resolution 12/97, som godtogs vid FAO-konferensens tjugonionde session, tillåtet att som ett alternativ och på frivillig basis mellan konventionsparter som godtar dem använda de ändrade certifikaten. Det visade sig att många konventionsparter redan använder certifikat som baseras på de förlagor som finns i Internationella växtskyddskonventionens bilaga i dess ändrade form från 1997.

               (5)

               Det bör fastställas förlagor till certifikat som skall åtfölja växter, växtprodukter eller andra föremål vid införande i gemenskapen.

               (6)

               Nationella växtskyddsorganisationer skaffar sig vanligen lager av större mängder certifikat. Under en övergångsperiod bör det fastställas regler för användningen av certifikaten på grundval av de förlagor som anges i bilagan till Internationella växtskyddskonventionen, i dess ändrade form från 1979.

               (7)

               De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för växtskydd.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   1.   Med hänsyn till artikel 13.1 ii i direktiv 2000/29/EG skall medlemsstaterna godta officiella ”sundhetscertifikat” eller ”sundhetscertifikat för återexport” (nedan kallade ”certifikat”), utfärdade i enlighet med de förlagor som anges i bilaga I, vilka åtföljer växter, växtprodukter eller andra föremål som anges i del B i bilaga V till direktiv 2000/29/EG och som kommer från länder utanför gemenskapen som undertecknat Internationella växtskyddskonventionen.
   2.   Medlemsstaterna skall endast godta de certifikat som anges i punkt 1 om dessa har fyllts i med beaktande av FAO International Standard for Phytosanitary Measures No 12 on Guidelines for phytosanitary certificates.
   Artikel 2
   Medlemsstaterna skall godta sådana certifikat som utfärdats i enlighet med de förlagor som föreskrivs i bilaga II till och med den 31 december 2009.
   Artikel 3
   1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 31 december 2004. De skall genast översända texten till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en korrelationstabell innehållande en jämförelse mellan bestämmelserna och detta direktiv.
   När medlemsstaterna antar bestämmelserna i fråga skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.
   2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen översända texten till de huvudsakliga bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som detta direktiv omfattar.
   Artikel 4
   Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Artikel 5
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Bryssel den 15 oktober 2004.

            På kommissionens vägnar

         David BYRNE

            Ledamot av kommissionen

      (1)  EGT L 169, 10.7.2000, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/70/EG (EUT L 127, 29.4.2004, s. 97).

      BILAGA I

      BILAGA II


Avis juridique important

|

31994L0016

Kommissionens direktiv 94/16/EG av den 22 april 1994 om ändring av rådets direktiv 74/63/EEG om främmande ämnen och produkter i djurfoder (Text av betydelse för EES)

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 104 , 23/04/1994 s. 0032 - 0033 Finsk specialutgåva Område 3 Volym 56 s. 0336  Svensk specialutgåva Område 3 Volym 56 s. 0336

KOMMISSIONENS DIREKTIV 94/16/EG av den 22 april 1994 om ändring av rådets direktiv 74/63/EEG om främmande ämnen och produkter i djurfoder (Text av betydelse för EES) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 74/63/EEG av den 17 december 1973 om främmande ämnen och produkter i djurfoder(1), senast ändrat genom direktiv 93/74/EEG(2), särskilt artikel 6 i detta, ochmed beaktande av följande:Enligt direktiv 74/63/EEG skall bilagorna till det direktivet regelbundet anpassas till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen.Arsenikhalten i helfoder till fisk måste ändras eftersom fiskfoder huvudsakligen består av fiskmjöl som naturligt innehåller arsenik; detta innehåll utgör inte något hot mot djurs eller människors hälsa eller mot miljön.De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga foderkommittén.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Bilaga 1 till direktiv 74/63/EEG ändras enligt vad som anges i bilagan till detta direktiv.Artikel 2 Medlemsstaterna skall senast den 1 mars 1995 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast underrätta kommissionen om detta.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.Artikel 3 Detta direktiv träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Utfärdat i Bryssel den 22 april 1994.På kommissionens vägnarRené STEICHENLedamot av kommissionen(1) EGT nr L 38, 11.2.1974, s. 31.(2) EGT nr L 237, 22.9.1993, s. 23.BILAGA I del A av bilaga 1 skall "Helfoder" i kolumnen "Foder" och siffran "2" i kolumnen "Maximihalt" vid "1. Arsenik" ersättas med följande:">Plats för tabell>"


Avis juridique important

|

31996L0078

Kommissionens direktiv 96/78/EG av den 6 december 1996 om ändring av vissa bilagor till rådets direktiv 77/93/EEG om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot deras spridning inom gemenskapen

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 321 , 12/12/1996 s. 0020 - 0021

KOMMISSIONENS DIREKTIV 96/78/EG av den 6 december 1996 om ändring av vissa bilagor till rådets direktiv 77/93/EEG om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot deras spridning inom gemenskapenEUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 77/93/EEG av den 21 december 1976 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot deras spridning inom gemenskapen (1), senast ändrat genom kommissionens direktiv 96/14/EG (2), särskilt artikel 13 andra stycket fjärde strecksatsen i denna, ochmed beaktande av följande:Åtgärder bör vidtas för att skydda gemenskapen mot Tilletia indica Mitra, vilken hittills inte påträffats i gemenskapen.Dessa åtgärder bör inbegripa bestämmelser avseende utsäde och spannmål av släktena Triticum, Secale och X Triticosecale som har sitt ursprung i tredje land där Tilletia indica Mitra har påträffats.Därför bör de relevanta bilagorna till direktiv 77/93/EEG ändras i enlighet med detta.De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för växtskydd.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Direktiv 77/93/EEG ändras enligt bilagan till detta direktiv.Artikel 2 1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar, förordningar och administrativa bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta direktiv från och med den 1 januari 1997. De skall genast underrätta kommissionen om detta.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning till detta direktiv när de offentliggörs. Förfarandet för en sådan hänvisning antas av varje medlemsstat.2. Medlemsstaterna skall omedelbart till kommissionen överlämna de centrala bestämmelserna till inhemsk lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. Kommissionen skall underrätta de övriga medlemsstaterna om detta.Artikel 3 Detta direktiv träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Artikel 4 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 6 december 1996.På kommissionens vägnarFranz FISCHLERLedamot av kommissionen(1) EGT nr L 26, 31.1.1977, s. 20.(2) EGT nr L 68, 19.3.1996, s. 24.BILAGA 1. I bilaga I, del A, avsnitt I c skall en ny punkt 15.1 införas efter punkt 15:"15.1. Tilletia indica Mitra".2. I bilaga IV, del A, avsnitt I, skall två nya punkter 53 och 54 införas efter punkt 52:>Plats för tabell>3. I bilaga V, del B, avsnitt I, punkt 1 skall en ny fras "släktena Triticum, Secale och X Triticosecale från Afghanistan, Indien, Irak, Mexico, Nepal, Pakistan och USA" införas efter "och Uruguay".4. I bilaga V, del B, avsnitt I skall en ny punkt läggas till efter punkt 7."8. Spannmål av släktena Triticum, Secale och X Triticosecale med ursprung i Afghanistan, Indien, Irak, Mexiko, Nepal, Pakistan och USA."


Avis juridique important

|

31992L0107

Kommissionens direktiv 92/107/EEG av den 11 december 1992 om ändring av rådets direktiv 69/208/EEG om marknadsföring av utsäde från olje- och fiberväxter

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 016 , 25/01/1993 s. 0001 - 0001 Finsk specialutgåva Område 3 Volym 48 s. 0022  Svensk specialutgåva Område 3 Volym 48 s. 0022

KOMMISSIONENS DIREKTIV 92/107/EEG av den 11 december 1992 om ändring av rådets direktiv 69/208/EEG om marknadsföring av utsäde från olje- och fiberväxterEUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 69/208/EEG av den 30 juni 1969 om marknadsföring av utsäde från olje- och fiberväxter(1), senast ändrat genom kommissionens direktiv 92/9/EEG(2), särskilt artikel 20a i detta, ochmed beaktande av följande:Med hänsyn till utvecklingen av den vetenskapliga och tekniska kunskapen bör bilaga 2 till direktiv 69/208/EEG ändras för att förbättra de standarder som skall uppfyllas i fråga om lägsta sortrenhet för utsäde från sojabönor.De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 I bilaga 2.1 till direktiv 69/208/EEG skall siffrorna "97" och "95" i kolumn 2 ("Lägsta sortrenhet (%)") som anges för basutsäde respektive certifikatutsäde från Glycine max ersättas med siffrorna "99,5" och "99".Artikel 2 Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 juli 1994. De skall genast underrätta kommissionen om detta.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.Artikel 3 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 11 december 1992.På kommissionens vägnarRay MAC SHARRYLedamot av kommissionen(1) EGT nr L 169, 10.7.1969, s. 3.(2) EGT nr L 70, 17.2.1992, s. 25.


title: Kommissionens direktiv 2006/130/EG av den 11 december 2006 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG när det gäller fastställande av kriterier för undantag från kravet på veterinärrecept för vissa veterinärmedicinska läkemedel till livsmedelsproducerande djur   (Text av betydelse för EES)

text:
               12.12.2006

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 349/15

         KOMMISSIONENS DIREKTIV 2006/130/EG
   av den 11 december 2006
   om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG när det gäller fastställande av kriterier för undantag från kravet på veterinärrecept för vissa veterinärmedicinska läkemedel till livsmedelsproducerande djur
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel (1), särskilt artikel 67 första stycket led aa, och
   av följande skäl:

               (1)

               Enligt artikel 67 i direktiv 2001/82/EG krävs det recept för utlämnande till allmänheten av veterinärmedicinska läkemedel i de fall som omfattas av första och tredje styckena i artikeln. Men eftersom vissa ämnen i veterinärmedicinska läkemedel för livsmedelsproducerande djur inte utgör en risk för människors eller djurs hälsa eller för miljön, får undantag från detta allmänna krav beviljas i enlighet med artikel 67 första stycket led aa. Dessa undantag påverkar inte tillämpningen av andra bestämmelser i artikel 67 första och tredje styckena.

               (2)

               Det bör därför fastställas kriterier för när medlemsstaterna, i enlighet med artikel 67 första stycket led aa i direktiv 2001/82/EG, får bevilja undantag från den allmänna regeln, enligt vilken det krävs recept för utlämnande till allmänheten av veterinärmedicinska läkemedel för livsmedelsproducerande djur.

               (3)

               Om de berörda veterinärmedicinska läkemedlen är lätta att administrera och, även vid felaktig administrering, inte utgör någon risk för det behandlade djuret eller den person som administrerar läkemedlet bör de få lämnas ut utan veterinärrecept. Däremot bör det inte vara möjligt att bevilja undantag för läkemedel för vilka säkerhetsövervakningen har gett ogynnsamma resultat eller för miljöskadliga läkemedel.

               (4)

               Olämpliga lagringsförhållanden kan allvarligt påverka de veterinärmedicinska läkemedlens kvalitet, säkerhet och effekt. Därför bör det inte beviljas undantag för läkemedel vilkas kvalitet, säkerhet och effekt endast kan garanteras vid lagring under särskilda förhållanden.

               (5)

               Undantagna veterinärmedicinska läkemedel bör vidare enbart innehålla aktiva substanser som inte utgör en risk för konsumenternas säkerhet med hänsyn till resthalter i livsmedel som framställs av behandlade djur, och de bör inte kunna utgöra en risk för människors och djurs hälsa genom utveckling av resistens mot antimikrobiella medel eller avmaskningsmedel vid felaktig användning.

               (6)

               De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för veterinärmedicinska läkemedel.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   I detta direktiv fastställs de kriterier för när medlemsstaterna, i enlighet med artikel 67 första stycket led aa i direktiv 2001/82/EG, får bevilja undantag från kravet på recept för utlämnande till allmänheten av veterinärmedicinska läkemedel avsedda för livsmedelsproducerande djur.
   Artikel 2
   Veterinärmedicinska läkemedel avsedda för livsmedelsproducerande djur får undantas från kravet på veterinärrecept om de uppfyller samtliga följande kriterier:

               a)

               Administreringen av veterinärmedicinska läkemedel begränsas till beredningar som kan användas utan någon särskild kunskap eller färdighet.

               b)

               Det veterinärmedicinska läkemedlet utgör ingen direkt eller indirekt risk, inte ens vid felaktig administrering, för det eller de djur som behandlas, för den som administrerar läkemedlet eller för miljön.

               c)

               Det veterinärmedicinska läkemedlets produktresumé innehåller inga varningar för potentiellt allvarliga biverkningar vid korrekt användning.

               d)

               Varken det veterinärmedicinska läkemedlet eller någon annan produkt som innehåller samma aktiva substans har tidigare föranlett omfattande rapportering av allvarliga biverkningar.

               e)

               Det finns inga hänvisningar i produktresumén till kontraindikationer avseende andra veterinärmedicinska läkemedel som vanligen används utan recept.

               f)

               Det veterinärmedicinska läkemedlet kräver inga särskilda lagringsförhållanden.

               g)

               Det finns ingen risk för konsumenternas säkerhet med hänsyn till resthalter i livsmedel som framställs av behandlade djur, inte ens vid felaktig användning av det veterinärmedicinska läkemedlet.

               h)

               Det finns ingen risk för människors och djurs hälsa vad gäller utveckling av resistens mot antimikrobiella medel eller avmaskningsmedel, inte ens vid felaktig användning av veterinärmedicinska läkemedel som innehåller sådana substanser.

         Artikel 3
   1.   Om medlemsstaterna beslutar att bevilja undantag i enlighet med detta direktiv skall de anmäla detta till kommissionen.
   2.   Om en anmälan i enlighet med punkt 1 inte har gjorts senast den 31 mars 2007 skall de nationella undantag som avses i artikel 67 första stycket led aa i direktiv 2001/82/EG upphöra att gälla.
   Artikel 4
   1.   Inom 6 månader från den anmälan som avses i artikel 3 skall medlemsstaterna sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast överlämna texten till dessa bestämmelser och en jämförelsetabell mellan dessa bestämmelser och detta direktiv till kommissionen.
   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall bestämmelserna innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv besluta.
   2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
   Artikel 5
   Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Artikel 6
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Bryssel den 11 december 2006.

            På kommissionens vägnar

         Günter VERHEUGEN

            Vice ordförande

      (1)  EGT L 311, 28.11.2001, s. 1. Direktivet ändrat genom direktiv 2004/28/EG (EUT L 136, 30.4.2004, s. 58).


title: Kommissionens direktiv 2009/27/EG av den 7 april 2009 om ändring av vissa bilagor till Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/49/EG i fråga om tekniska bestämmelser om riskhantering (Text av betydelse för EES)

text:
               8.4.2009

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 94/97

      KOMMISSIONENS DIREKTIV 2009/27/EG
   av den 7 april 2009
   om ändring av vissa bilagor till Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/49/EG i fråga om tekniska bestämmelser om riskhantering
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/49/EG av den 14 juni 2006 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (1), särskilt artikel 41.1 g, och
   av följande skäl:

               (1)

               För att direktiv 2006/49/EG ska genomföras och tillämpas på ett enhetligt sätt inom EU, inrättade kommissionen och Europeiska banktillsynskommittén 2006 en arbetsgrupp för genomförande av kapitalkravsdirektivet (CRDTG), med uppgift att diskutera och lösa frågor om genomförande och tillämpning av direktivet. CRDTG anser att vissa tekniska bestämmelser i bilagorna I, II och VII till direktiv 2006/49/EG behöver specificeras närmare för att tillämpningen ska bli enhetlig. Vissa bestämmelser motsvarar inte heller sund riskhanteringspraxis i kreditinstitutioner. Dessa bestämmelser behöver därför anpassas.

               (2)

               Direktiv 2006/49/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

               (3)

               De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Europeiska bankkommittén.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Direktiv 2006/49/EG ska ändras på följande sätt:

               1.

               Bilaga I ska ändras på följande sätt:

                           a)

                           Punkt 8B ska ersättas med följande:
                           ”B.   BEHANDLING AV KÖPAREN AV SKYDD
                           För den part som överför kreditrisken (’köparen av skydd’) fastställs positionerna som de omvända mot vad som gäller för säljaren av skydd, med undantag för en kreditlänkad obligation (som inte medför någon kort position vad gäller emittenten). Om det vid en viss tidpunkt föreligger en köpoption tillsammans med en step-up, ska den tidpunkten betraktas som skyddets förfallodag. I fråga om kreditderivat enligt principen om först att fallera och kreditderivat enligt principen n:te att fallera, ska följande metod användas i stället för den omvända principen.

                              Kreditderivat enligt principen om först att fallera

                           I de fall en institution får kreditskydd för ett antal referensenheter som ligger till grund för ett kreditderivat på villkor att det första fallissemanget bland tillgångarna ska utlösa betalning och att denna kredithändelse ska avsluta kontraktet, får institutionen avräkna specifik risk för den referensenhet med den lägsta specifika risken bland de underliggande referensenheter enligt tabell 1 i den här bilagan.

                              Kreditderivat av typen n:te att fallera

                           I de fall ett kreditderivat av typen n:te att fallera bland exponeringarna utlöser betalning enligt kreditriskskyddet, får skyddsköparen bara avräkna specifik risk, om det också erhållits skydd för förfall 1 till n-1, eller om n-1 förfall redan har inträffat. I sådana fall ska den metod tillämpas som anges i punkt 1 för kreditderivat enligt principen om först att fallera som anpassats på lämpligt sätt för produkter av typen n:te att fallera.”

                           b)

                           I punkt 14 ska tabell 1 ersättas med följande tabell:

                              ”Tabell 1

                                       Kategorier

                                       Kapitalkrav för den specifika risken

                                       Räntebärande värdepapper, som emitterats eller garanteras av nationella regeringar eller emitterats av centralbanker, internationella organisationer, multilaterala utvecklingsbanker eller regionala eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter i medlemsstaterna, och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 1 eller ges 0 % riskvikt enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/48/EG.

                                       0 %

                                       Räntebärande värdepapper, som emitterats eller garanteras av nationella regeringar eller emitterats av centralbanker, internationella organisationer, multilaterala utvecklingsbanker eller regionala eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter i medlemsstaterna, och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 2 eller 3 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/48/EG och räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av institut och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 1 eller 2 enligt bestämmelserna om riskviktning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/48/EG och räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av institut och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 3 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i punkt 29 i del 1 i bilaga VI till direktiv 2006/48/EG samt räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av företag och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 1, 2 eller 3 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/48/EG.
                                       Andra kvalificerade värdepapper enligt definitionen i punkt 15.

                                       0,25 % (återstående löptid högst sex månader)
                                       1,00 % (återstående löptid mer än sex månader och upp till och med 24 månader)
                                       1,60 % (återstående löptid mer än 24 månader)

                                       Räntebärande värdepapper, som emitterats eller garanteras av nationella regeringar eller emitterats av centralbanker, internationella organisationer, multilaterala utvecklingsbanker eller regionala eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter i medlemsstaterna, eller institut, och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 4 eller 5 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/48/EG och räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av institut och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 3 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i punkt 26 i del 1 i bilaga VI till direktiv 2006/48/EG samt räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av företag och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 4 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/48/EG. Exponeringar för vilka det saknas kreditbetyg av ett utsett ratinginstitut.

                                       8,00 %

                                       Räntebärande värdepapper, som emitterats eller garanteras av nationella regeringar eller emitterats av centralbanker, internationella organisationer, multilaterala utvecklingsbanker eller regionala eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter i medlemsstaterna, eller institut, och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 6 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/48/EG samt räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av företag och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 5 eller 6 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/48/EG.

                                       12,00 %”

               2.

               I bilaga II ska punkt 11 ersättas med följande:

                           ”11.

                           När ett kreditderivat i handelslagret utgör en del av en intern säkring och kreditriskskyddet är godkänt enligt direktiv 2006/48/EG, ska ingen motpartsrisk anses uppstå på grund av positionen i kreditderivatet. Alternativt kan en institution, vid beräkning av kapitalkravet för motparters kreditrisker, ta upp alla kreditderivat i handelslagret som utgör del av en intern säkring eller som köpts som skydd mot exponering för motparts kreditrisk där kreditriskskyddet är godkänt enligt direktiv 2006/48/EG.”

               3.

               I bilaga VII del C ska punkt 3 ersättas med följande:

                           ”3.

                           Trots vad som sägs i punkterna 1 och 2 gäller att om ett institut säkrar en kreditriskexponering utanför handelslagret med ett kreditderivat som bokförs i dess handelslager (genom intern säkring), ska dock exponeringen utanför handelslagret inte anses vara säkrad vad avser beräkningen av kapitalkravet, såvida inte institutet, från en godtagbar tredje part som tillhandahåller kreditriskskydd, köper ett kreditderivat som uppfyller kraven i punkt 19 i del 2 av bilaga VIII till direktiv 2006/48/EG för exponeringen utanför handelslagret. Utan att det påverkar tillämpningen av andra meningen i punkt 11 i bilaga II, ska varken den interna eller den externa kreditderivatsäkringen tas upp i handelslagret vid beräkning av kapitalkrav, om ett sådant kreditriskskydd köps av tredje man och godkänns som säkring av en exponering utanför handelslagret när det gäller kapitalkravet.”

         Artikel 2
   1.   Medlemsstaterna ska senast den 31 oktober 2010 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv.
   De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 31 december 2010.
   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.
   2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
   Artikel 3
   Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Artikel 4
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdad i Bryssel den 7 april 2009.

            På kommissionens vägnar

         Charlie McCREEVY

            Ledamot av kommissionen

      (1)  EUT L 177, 30.6.2006, s. 201.