title: Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/26/EG av den 21 april 2004 om ändring av direktiv 97/68/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som skall monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg

text:
30.4.2004                 SV                               Europeiska unionens officiella tidning                                              L 146/1

                                   EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2004/26/EG
                                                                av den 21 april 2004
                            om ändring av direktiv 97/68/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning
                                   om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar
                                     från förbränningsmotorer som skall monteras i mobila maskiner
                                         som inte är avsedda att användas för transporter på väg

                                                            (Text av betydelse för EES)

   EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

   med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 i detta,

   med beaktande av kommissionens förslag1,

   med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande2,

   i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget3, och
   av följande skäl:

   (1)      I direktiv 97/68/EG4 införs utsläppsgränsvärden för motorer med kompressionständning i två steg och uppmanas
            kommissionen att föreslå en ytterligare sänkning av utsläppsgränserna, med beaktande av den teknik som då kommer att
            finnas allmänt tillgänglig för kontroll av luftförorenande utsläpp från motorer med kompressionständning samt situationen
            såvitt avser luftkvaliteten.

   (2)      I fordons- och oljeprogrammet drogs den slutsatsen att det krävs ytterligare åtgärder för att förbättra den framtida
            luftkvaliteten i gemenskapen, särskilt i fråga om ozonbildning och partikelutsläpp.

   (3)      Avancerad teknik för minskning av utsläpp från motorer med kompressionständning i vägfordon finns redan tillgänglig i stor
            omfattning, och sådan teknik torde i stor utsträckning kunna tillämpas på sektorn för mobila maskiner som inte är avsedda att
            användas på väg.

   (4)      Det råder fortfarande osäkerhet om kostnadseffektiviteten hos efterbehandlingsutrustning för att minska partikelutsläpp och
            kväveoxidutsläpp. En teknisk översyn bör göras före den 31 december 2007 och vid behov bör det övervägas att införa
            undantag eller senare ikraftträdandedatum.
   (5)      Det krävs ett transient provningsförfarande som motsvarar de driftsförhållanden som gäller för denna maskintyp vid normal
            användning. I provningen bör därför ingå en lämplig andel av utsläpp från en icke-varmkörd motor.

   (6)      Gränsvärdena bör inte överskridas med mer än en lämplig andel, uttryckt i procent, vid något av de slumpvis valda
            belastningsförhållandena och inom ett fastställt driftsområde.

   (7)      Vidare bör användning av manipulationsanordningar och onormala strategier för att kontrollera utsläppen förhindras.

   (8)      Det föreslagna paketet med gränsvärden bör i möjligaste mån anpassas till utvecklingen i Förenta staterna för att hålla
            världsmarknaden öppen för tillverkarna och deras motorkoncept.

   (9)      Utsläppsnormer bör även gälla för järnvägstillämpningar och tillämpningar på fartyg i inlandssjöfart för att bidra till
            främjandet av dessa sektorer som miljövänliga transportslag.

   (10)     Om mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg uppnår de framtida gränsvärdena innan tidsfristen för detta
            löper ut, bör det vara möjligt att ange detta.

   1
            EUT C ...
   2
            EUT C 220, 16.9.2003, s. 16.
   3
            Europaparlamentets yttrande av den 21 oktober 2003 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 30 mars 2004 (ännu ej
            offentliggjort i EUT).
   4
            EGT L 59, 27.2.1998, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2002/88/EG (EUT L 35, 11.2.2003, s. 28).
 ---pagebreak--- L 146/2                 SV                                Europeiska unionens officiella tidning                                           30.4.2004

   (11)   För den teknik som är nödvändig för uppfyllandet av steg III B-gränsvärdena och steg IV-gränsvärdena för partikelutsläpp
          och utsläpp av kväveoxider krävs bränsle med lägre svavelhalt än vad som nu används i många medlemsstater. Ett
          referensbränsle som motsvarar läget på bränslemarknaden bör definieras.
   (12)   Det är viktigt att beakta utsläppsvärdena under motorns hela livslängd. Beständighetskrav för att undvika en försämring av
          utsläppsvärdena bör införas.

   (13)   Det är nödvändigt att införa särskilda arrangemang för utrustningstillverkare för att ge dem tid att ta fram sina produkter och
          hantera små produktionsserier.

   (14)   Eftersom målet för detta direktiv, nämligen förbättring av den framtida luftkvaliteten, inte i tillräcklig utsträckning kan
          uppnås av medlemsstaterna, då de nödvändiga utsläppsbegränsningarna för produkter måste antas på gemenskapsnivå, får
          gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med
          proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

   (15)   Direktiv 97/68/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

   HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

                                                                     Artikel 1

   Direktiv 97/68/EG ändras på följande sätt:

   1.     I artikel 2 skall följande strecksatser läggas till:

          –       fartyg i inlandssjöfart: ett fartyg som är avsett att användas på inre vattenvägar och har en längd på 20 meter eller mer
                  samt en volym på 100 m3 eller mer enligt formeln i punkt 2.8a i avsnitt 2 i bilaga I, eller bogserfartyg eller
                  skjutbogserare byggda för att bogsera, framdriva genom påskjutning eller bogsera från sidan fartyg på 20 meter eller
                  mer.

                  Denna definition omfattar inte

                  –        passagerarfartyg för upp till tolv personer (besättningen oräknad),

                  –        fritidsfartyg på upp till 24 meter (enligt definitionen i artikel 1.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv
                           94/25/EG av den 16 juni 1994 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar i fråga om
                           fritidsbåtar*),

                  –        tillsynsmyndigheters tjänstefartyg,

                  –        brandbekämpningsfartyg,

                  –        örlogsfartyg,

                  –        fiskefartyg i gemenskapens fiskefartygsregister,

                  –        havsgående fartyg, inklusive havsgående bogserfartyg och skjutbogserare som är beroende av tidvattnet för
                           sin trafik eller tillfälligtvis trafikerar inre vattenvägar och som har giltiga fart- eller säkerhetscertifikat enligt
                           definitionen i punkt 2.8b i avsnitt 2 i bilaga I.

                  –        utrustningstillverkare: tillverkaren av en typ av mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg.

                  –        flexibilitetssystem: ett förfarande som ger en utrustningstillverkare möjlighet att under perioden mellan två
                           gränsvärdessteg släppa ut på marknaden ett begränsat antal motorer som är avsedda att installeras i mobila
                           maskiner som inte är avsedda att användas på väg och som uppfyller endast det föregående stegets
                           utsläppsgränsvärden.

                  ___________________
                  *     EGT L 164, 30.6.1994, s. 15. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284,
                        31.10.2003, s. 1)."
 ---pagebreak--- 30.4.2004                 SV                                  Europeiska unionens officiella tidning                                     L 146/3

                    2.       Artikel 4 skall ändras på följande sätt:

            a)      I slutet av punkt 2 skall följande text läggas till:

                    "Bilaga VIII skall ändras i enlighet med förfarandet i artikel 15."

            b)      Följande punkt skall läggas till:

                    "6.     Förbränningsmotorer med kompressionständning som är avsedda att användas för andra ändamål än
                    framdrivning av lokomotiv, rälsbussar och fartyg i inlandssjöfart får släppas ut på marknaden inom ramen för ett
                    "flexibelt system" i enlighet med förfarandet i punkterna 1–5 och förfarandet i bilaga XIII."

   3.       I artikel 6 skall följande punkt läggas till:

            "5.     Förbränningsmotorer med kompressionständning vilka släpps ut på marknaden inom ramen för ett "flexibelt system"
            skall märkas i enlighet med bilaga XIII."

   4.       Följande artikel skall införas efter artikel 7:

            "Artikel 7a
            Fartyg i inlandssjöfart

            1.      För motorer avsedda att installeras i fartyg i inlandssjöfart skall nedanstående bestämmelser tillämpas: Punkterna 2
            och 3 skall börja tillämpas först efter det att Centralkommissionen för Rhensjöfarten (nedan kallad CCNR) erkänt att de krav
            som fastställts i detta direktiv motsvarar de krav som fastställts inom ramen för Mannheim-konventionen för sjöfarten på
            Rhen och kommissionen underrättats om detta.

            2.     Till och med den 30 juni 2007 får medlemsstaterna inte vägra utsläppande på marknaden av motorer som uppfyller
            kraven enligt CCNR steg I; utsläppsgränsvärdena i enlighet med dessa krav ingår i bilaga XIV till detta direktiv.

            3.       Från och med den 1 juli 2007 och till dess att en ytterligare uppsättning gränsvärden börjar gälla som ett resultat av
            ytterligare ändringar av detta direktiv får medlemsstaterna inte vägra utsläppande på marknaden av motorer som uppfyller
            kraven enligt CCNR steg II; utsläppsgränsvärdena i enlighet med dessa krav ingår i bilaga XV.

            4.      Bilaga VII skall i enlighet med förfarandet i artikel 15 anpassas så att den kommer att omfatta de ytterligare och
            specifika upplysningar som kan behövas med tanke på typgodkännandeintygen för motorer avsedda att installeras i fartyg i
            inlandssjöfart.

            5.    På fartyg i inlandssjöfart skall enligt detta direktiv varje hjälpmotor med en effekt som överstiger 560 kW omfattas av
            samma krav som framdrivningsmotorerna."

   5.       Artikel 8 skall ändras på följande sätt:

            a)      Rubriken skall ersättas med "Utsläppande på marknaden".

            b)      Punkt 1 skall ersättas med följande:

                    "1.    Medlemsstaterna får inte vägra utsläppande på marknaden av motorer, oavsett om dessa är installerade i
                    maskiner eller inte, om de uppfyller kraven i det här direktivet."

            c)      Följande punkt skall införas efter punkt 2:

                    "2a.    Medlemsstaterna får inte utfärda det fartcertifikat för gemenskapens inlandssjöfart, vilket fastställs i rådets
                    direktiv 82/714/EEG av den 4 oktober 1982 om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart*, till något fartyg med
                    motorer som inte uppfyller kraven i detta direktiv."

                    ___________________
                    *     EGT L 301, 28.10.1982, s. 1. Direktivet ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

   6.       Artikel 9 skall ändras på följande sätt:

            a)      Den inledande meningen till punkt 3 skall ersättas med följande:
                    "Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för en motortyp eller motorfamilj eller att utfärda det
                    dokument som beskrivs i bilaga VII, och skall vägra att bevilja något annat typgodkännande för mobila maskiner med
                    motor som inte är avsedda att användas på väg."
 ---pagebreak--- L 146/4               SV                           Europeiska unionens officiella tidning                                          30.4.2004

          b)   Följande punkter skall införas efter punkt 3:

               "3a.    TYPGODKÄNNANDE AV MOTORER I STEG III A (MOTORKATEGORIERNA H, I, J och K)

                       Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för följande motortyper eller motorfamiljer, eller att
                       utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII, eller att bevilja något annat typgodkännande för mobila
                       maskiner som inte är avsedda att användas på väg, där en motor, som ännu inte släppts ut på marknaden,
                       installerats

                       –       H: efter den 30 juni 2005 för motorer – utom motorer med konstant varvtal – med effekten 130 kW %
                               P % 560 kW,

                       –       I: efter den 31 december 2005 för motorer – utom motorer med konstant varvtal – med effekten 75
                               kW % P < 130 kW,

                       –       J: efter den 31 december 2006 för motorer – utom motorer med konstant varvtal – med effekten 37
                               kW % P < 75 kW,

                       –       K: efter den 31 december 2005 för motorer – utom motorer med konstant varvtal – med effekten 19
                               kW % P < 37 kW,

                       om motorn inte uppfyller kraven i detta direktiv, och om utsläppen av gas- och partikelformiga föroreningar
                       från motorn inte uppfyller de gränsvärden som anges i tabellen i punkt 4.1.2.4 i bilaga I.

               3b.     TYPGODKÄNNANDE AV MOTORER MED KONSTANT VARVTAL I STEG III A
                       (MOTORKATEGORIERNA H, I, J och K)

                       Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för följande motortyper eller motorfamiljer, eller att
                       utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII, eller att bevilja något annat typgodkännande för mobila
                       maskiner som inte är avsedda att användas på väg, där en motor, som ännu inte släppts ut på marknaden,
                       installerats

                       –       H-motorer med konstant varvtal: efter den 31 december 2009 för motorer med effekten 130 kW % P *
                               560 kW,

                       –       I-motorer med konstant varvtal: efter den 31 december 2009 för motorer med effekten 75 kW % P <
                               130 kW,

                       –       J-motorer med konstant varvtal: efter den 31 december 2010 för motorer med effekten 37 kW % P <
                               75 kW,

                       –       K-motorer med konstant varvtal: efter den 31 december 2009 för motorer med effekten 19 kW % P <
                               37 kW,

                       om motorn inte uppfyller kraven i detta direktiv, och om utsläppen av partikelformiga och gasformiga
                       föroreningar från motorn inte uppfyller de gränsvärden som anges i tabellen i avsnitt 4.1.2.4 i bilaga I.

               3c.     TYPGODKÄNNANDE AV MOTORER I STEG III B (MOTORKATEGORIERNA L, M, N och P)

                       Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för följande motortyper eller motorfamiljer, eller att
                       utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII och skall vägra bevilja något annat typgodkännande för
                       mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg, där en motor, som ännu inte släppts ut på
                       marknaden, installerats

                       –       L: efter den 31 december 2009 för andra motorer än motorer med konstant varvtal med en effekt 130
                               kW % P % 560 kW,

                       –       M: efter den 31 december 2010 för andra motorer än motorer med konstant varvtal med en effekt 75
                               kW % P < 130 kW,

                       –       N: efter den 31 december 2010 för andra motorer än motorer med konstant varvtal med en effekt 56
                               kW % P < 75 kW,

                       –       P: efter den 31 december 2011 för andra motorer än motorer med konstant varvtal med en effekt 37
                               kW % P < 56 kW,

                       om motorn inte uppfyller kraven i detta direktiv, och om utsläppen av partikelformiga och gasformiga
                       föroreningar från motorn inte uppfyller de gränsvärden som anges i tabellen i avsnitt 4.1.2.5 i bilaga I.
 ---pagebreak--- 30.4.2004         SV                           Europeiska unionens officiella tidning                                          L 146/5

            3d.    TYPGODKÄNNANDE AV MOTORER I STEG IV (MOTORKATEGORIERNA Q och R)

                   Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för följande motortyper eller motorfamiljer eller att
                   utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII, och vägra att bevilja något annat typgodkännande för mobila
                   maskiner som inte är avsedda att användas på väg, där en motor, som ännu inte släppts ut på marknaden,
                   installerats:

                   –       Q: efter den 31 december 2012 för andra motorer än motorer med konstant varvtal med en effekt 130
                           kW % P % 560 kW,

                   –       R: efter den 30 september 2013 för andra motorer än motorer med konstant varvtal med en effekt 56
                           kW % P < 130 kW,

                   om motorn inte uppfyller kraven i detta direktiv, och om utsläppen av partikelformiga och gasformiga
                   föroreningar från motorn inte uppfyller de gränsvärden som anges i tabellen i punkt 4.1.2.6 i bilaga I.

            3e.    TYPGODKÄNNANDE AV FRAMDRIVNINGSMOTORER I STEG III A I FARTYG I
                   INLANDSSJÖFART (MOTORKATEGORI V)

                   Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för följande motortyper eller motorfamiljer eller att
                   utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII:

                   V1:1: efter den 31 december 2005 för motorer med en effekt på 37 kW eller över och en slagvolym på under
                   0,9 liter per cylinder,

                   V1:2: efter den 30 juni 2005 för motorer med en slagvolym på 0,9 liter per cylinder eller över, dock under
                   1,2 liter per cylinder,

                   V1:3: efter den 30 juni 2005 för motorer med en slagvolym på 1,2 liter per cylinder eller över, dock under
                   2,5 liter per cylinder, och en effekt på 37 kW ≤ P < 75 kW,

                   V1:4: efter den 31 december 2006 för motorer med en slagvolym på 2,5 liter per cylinder eller över, dock
                   under 5 liter per cylinder,

                   V2: efter den 31 december 2007 för motorer med en slagvolym på 5 liter per cylinder eller över

                   om motorn inte uppfyller kraven i detta direktiv, och om utsläppen av partikelformiga och gasformiga
                   föroreningar från motorn inte uppfyller de gränsvärden som anges i tabellen i avsnitt 4.1.2.4 i bilaga I.

            3f.    TYPGODKÄNNANDE AV FRAMDRIVNINGSMOTORER I STEG III A I RÄLSBUSSAR

                   Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för följande motortyper eller motorfamiljer eller att
                   utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII:

                   RC A: efter den 30 juni 2005 för motorer med en effekt på över 130 kW,

                   om motorn inte uppfyller kraven i detta direktiv, och om utsläppen av partikelformiga och gasformiga
                   föroreningar från motorn inte uppfyller de gränsvärden som anges i tabellen i avsnitt 4.1.2.4 i bilaga I.

            3g.    TYPGODKÄNNANDE AV FRAMDRIVNINGSMOTORER I STEG III B I RÄLSBUSSAR

                   Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för följande motortyper eller motorfamiljer eller att
                   utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII:

                   –       RC B: efter den 31 december 2010 för motorer med en effekt på över 130 kW,

                   om motorn inte uppfyller kraven i detta direktiv, och om utsläppen av partikelformiga och gasformiga
                   föroreningar från motorn inte uppfyller de gränsvärden som anges i tabellen i avsnitt 4.1.2.5 i bilaga I.
 ---pagebreak--- L 146/6               SV                           Europeiska unionens officiella tidning                                      30.4.2004

               3h.     TYPGODKÄNNANDE AV FRAMDRIVNINGSMOTORER I STEG III A I LOKOMOTIV

                       Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för följande motortyper eller motorfamiljer eller att
                       utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII:

                       –       RL A: efter den 31 december 2005 för motorer med en effekt på 130 kW ≤ P ≤ 560 kW,

                       –       RH A: efter den 31 december 2007 för motorer med en effekt på över 560 kW,

                       om motorn inte uppfyller kraven i detta direktiv, och om utsläppen av partikelformiga och gasformiga
                       föroreningar från motorn inte uppfyller de gränsvärden som anges i tabellen i avsnitt 4.1.2.4 i bilaga I.
                       Bestämmelserna i denna punkt skall inte gälla för motortyper och motorfamiljer i de fall då det avtalats om
                       köp av sådan motor före den ...*, under förutsättning att motorn släpps ut på marknaden senast två år efter det
                       datum som gäller för ifrågavarande kategori av lokomotiv.

                       ____________________
                       *     Den dag då detta direktiv träder i kraft."

               3i.     TYPGODKÄNNANDE AV FRAMDRIVNINGSMOTORER I STEG III B I LOKOMOTIV

                       Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för följande motortyper eller motorfamiljer eller att
                       utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII:

                       –       R B: efter den 31 december 2010 för motorer med en effekt på över 130 kW,

                       om motorn inte uppfyller kraven i detta direktiv, och om utsläppen av partikelformiga och gasformiga
                       föroreningar från motorn inte uppfyller de gränsvärden som anges i tabellen i avsnitt 4.1.2.5 i bilaga I.
                       Bestämmelserna i denna punkt skall inte gälla för motortyper och motorfamiljer i de fall då det avtalats om
                       köp av sådan motor före den ...*, under förutsättning att motorn släpps ut på marknaden senast två år efter det
                       datum som gäller för ifrågavarande kategori av lokomotiv.

                       ____________________
                       *     Den dag då detta direktiv träder i kraft."

          c)   Rubriken till punkt 4 skall ersättas med följande:

                       "UTSLÄPPANDE PÅ MARKNADEN; MOTORPRODUKTIONSDATUM"

          d)   Följande punkt skall läggas till:

               "4a.    Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7a och artikel 9.3 g och h efter de tidpunkter som det hänvisas
                       till i det följande och med undantag för maskiner och motorer avsedda för export till tredjeland, skall
                       medlemsstaterna tillåta att motorer släpps ut på marknaden, antingen de redan installerats i maskiner eller
                       inte, endast om de uppfyller kraven i detta direktiv och endast om motorn godkänts i enlighet med någon av
                       de kategorier som definieras i punkterna 2 och 3.

                       Steg III A (andra än motorer med konstant varvtal)
                       –       kategori H: efter den 31 december 2005,
                       –       kategori I: efter den 31 december 2006,
                       –       kategori J: efter den 31 december 2007,
                       –       kategori K: efter den 31 december 2006.

                       Steg III A-motorer för fartyg i inlandssjöfart
                       –       kategori V1:1: efter den 31 december 2006,
                       –       kategori V1:2: efter den 31 december 2006,
                       –       kategori V1:3: efter den 31 december 2006,
                       –       kategori V1:4: efter den 31 december 2008,
                       –       kategorierna V2: efter den 31 december 2008.

                       Steg III A-motorer med konstant varvtal
                       –       kategori H: efter den 31 december 2010,
                       –       kategori I: efter den 31 december 2010,
                       –       kategori J: efter den 31 december 2011,
                       –       kategori K: efter den 31 december 2010.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                 SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                             L 146/7

                            Steg III A-motorer i rälsbussar
                            –       kategori RC A: efter den 31 december 2005.

                            Steg III A-motorer i lokomotiv
                            –       kategori RL A: efter den 31 december 2006,
                            –       kategori RH A: efter den 31 december 2008.

                            Steg III B (andra än motorer med konstant varvtal)
                            –       kategori L: efter den 31 december 2010,
                            –       kategori M: efter den 31 december 2011,
                            –       kategori N: efter den 31 december 2011,
                            –       kategori P: efter den 31 december 2012.

                            Steg III B-motorer i rälsbussar
                            –       kategori RC B: efter den 31 december 2011.

                            Steg III B-motorer i lokomotiv
                            –       kategori R B: efter den 31 december 2011.

                            Steg IV (andra än motorer med konstant varvtal)
                            –      kategori Q: efter den 31 december 2013,
                            –      kategori R: efter den 30 september 2014.

                            När det gäller motorer som tillverkats före nämnda tidpunkter, skall ovan angivna krav skjutas upp med två
                            år.

                            Det tillstånd som beviljas för ett gränsvärdessteg skall upphöra att gälla från och med den obligatoriska
                            tillämpningen av påföljande gränsvärdessteg."

                    e)      Följande punkt skall läggas till:

                            "4b. Märkning i fall då kraven enligt steg III A, steg III B och steg IV uppnåtts före utsatt tid.

                            För motortyper eller motorfamiljer som före de tidsfrister som anges i punkt 4 i denna artikel uppfyller de
                            gränsvärden vilka fastställts i avsnitten 4.1.2.4, 4.1.2.5 och 4.1.2.6 i bilaga I, skall medlemsstaterna tillåta en
                            särskild märkning av vilken det framgår att den berörda utrustningen uppfyllt normerna före utsatt tid."

   7.       Artikel 10 skall ändras på följande sätt:

            a)      Punkterna 1 och 1a skall ersättas med följande:

                    "1.     Kraven i artikel 8.1 och 8.2, artikel 9.4 och artikel 9a.5 skall inte tillämpas på

                    –       motorer som används av de väpnade styrkorna,

                    –       motorer för vilka undantag beviljats i enlighet med punkterna 1a och 2,

                    –       motorer som används i maskiner som företrädesvis är avsedda för sjösättning och upptagning av
                            räddningsbåtar,

                    –       motorer som används i maskiner som företrädesvis är avsedda för sjösättning och upptagning av båtar som
                            sjösätts från stranden,
 ---pagebreak--- L 146/8                 SV                              Europeiska unionens officiella tidning                                       30.4.2004

                  1a.     Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7a och artikel 9.3 g och h skall ersättningsmotorer, utom
                          framdrivningsmotorer avsedda för rälsbussar, lokomotiv och fartyg i inlandssjöfart, uppfylla de gränsvärden
                          som den motor som skall ersättas var tvungen att uppfylla när den ursprungligen släpptes ut på marknaden.

                          Texten "ERSÄTTNINGSMOTOR" skall anbringas på en märkplåt på motorn eller införas i ägarens
                          handbok."

          b)      Följande punkter skall läggas till:

                  "5.     Motorer får släppas ut på marknaden inom ramen för ett "flexibelt system" i enlighet med bestämmelserna i
                  bilaga XIII.

                  6.      Punkt 2 skall inte tillämpas på framdrivningsmotorer som är avsedda att installeras i fartyg i inlandssjöfart.

                  7.      Medlemsstaterna skall tillåta att motorer enligt de definitioner som ingår i avsnitt A(i) och A(ii) i bilaga I
                  släpps ut på marknaden i enlighet med det flexibilitetssystem som definierats i enlighet med föreskrifterna i
                  bilaga XIII."

   8.     Bilagorna skall ändras på följande sätt:

          a)      Bilagorna I, III, V, VII och XII skall ändras i enlighet med bilaga I till detta direktiv.

          b)      Bilaga VI skall ersättas med texten i bilaga II till detta direktiv.

          c)      I enlighet med bilaga III till detta direktiv skall en ny bilaga läggas till som bilaga XIII.

          d)      I enlighet med bilaga IV till detta direktiv skall en ny bilaga läggas till som bilaga XIV.

          e)      I enlighet med bilaga IV till detta direktiv skall en ny bilaga läggas till som bilaga XV.

          Även bilageförteckningen skall ändras i enlighet med detta.

                                                                    Artikel 2

   Kommissionen skall senast den 31 december 2007

   a)     göra en omprövning av sina uppskattningar av utsläppen från maskiner som inte är avsedda att användas på vägar och i
          synnerhet undersöka eventuella dubbelkontroller och korrigeringsfaktorer,

   b)     se över tillgänglig teknik för att se om gränsvärdena för steg III B och steg IV är rimliga, också ur kostnads-/nyttosynvinkel,
          och bedöma om det eventuellt krävs ytterligare flexibla lösningar, undantag eller senare införandedatum för vissa utrustnings-
          och motortyper och ta hänsyn till motorer som installerats i maskiner som inte är avsedda att användas på vägar och som
          används säsongvis,

   c)     bedöma tillämpningen av provcykler för motorer i rälsbussar och lokomotiv och, i fråga om motorerna i lokomotiv, bedöma
          kostnaderna och nyttan med en ytterligare minskning av utsläppsgränsvärdena med tanke på tillämpning av teknik för
          efterbehandling av kväveoxider,

   d)     undersöka behovet av ytterligare gränsvärden för motorer för fartyg i inlandssjöfart, och då framför allt ta hänsyn till den
          tekniska och ekonomiska genomförbarheten hos andrahandsalternativ för utsläppsminskning vid denna tillämpning,

   e)     undersöka behovet av utsläppsgränsvärden för motorer under 19 kW och över 560 kW,
   f)     undersöka huruvida det finns att tillgå bränslen av det slag som tekniken kräver för att nivåerna enligt steg III B och steg IV
          skall kunna uppnås,
 ---pagebreak--- 30.4.2004                   SV                                  Europeiska unionens officiella tidning                                     L 146/9

   g)       undersöka under vilka driftsförhållanden en motor kan tillåtas överskrida de maximala utsläppsgränsvärdena enligt
            avsnitten 4.1.2.5 och 4.1.2.6 i bilaga I samt om behov föreligger lägga fram förslag till att tekniskt anpassa direktivet i
            enlighet med förfarandet i artikel 15 i direktiv 97/68/EG,

   h)       bedöma behovet av ett system för provning av maskiner i bruk för att utröna om de uppfyller gällande normer och undersöka
            olika möjligheter att genomföra ett sådant system,

   i)       överväga detaljerade regler för att förhindra försök att få provningarna att utfalla med oriktiga resultat eller kringgå dem
            ("cycle-beating" och "cycle-bypass"),

   och vid behov lägga fram förslag inför Europaparlamentet och rådet.

                                                                          Artikel 3

   1.      Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta
   direktiv senast den ...*. De skall genast underrätta kommissionen om detta.

   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning
   när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

   2.     Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar
   inom det område som omfattas av detta direktiv.

                                                                          Artikel 4

   Medlemsstaterna skall bestämma vilka påföljder som skall tillämpas för brott mot de nationella bestämmelser som antas till följd av
   detta direktiv, och vidta alla nödvändiga åtgärder för bestämmelsernas genomförande. Påföljderna skall vara effektiva,
   proportionerliga och avskräckande. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om dessa bestämmelser senast den ...*, medan
   eventuella efterföljande ändringar av bestämmelserna skall meddelas snarast möjligt.

                                                                          Artikel 5

   Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

                                                                          Artikel 6

   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

   Utfärdat i Strasbourg den 21 april 2004

   På Europaparlamentets vägnar                                                                  På rådets vägnar
                     P. COX                                                                         D. ROCHE
                   Ordförande                                                                       Ordförande

   *
            12 månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft.
   *
            12 månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft.
 ---pagebreak--- L 146/10                   SV                            Europeiska unionens officiella tidning                                        30.4.2004

                                                                     BILAGA I

   1.      BILAGA I SKALL ÄNDRAS PÅ FÖLJANDE SÄTT:

   1.      Avsnitt 1 skall ändras på följande sätt:

           a)      Punkt A skall ersättas med följande:

                   "A.      De skall vara avsedda och lämpade för att röra sig eller flyttas på eller utanför väg, och ha

                            i)      en förbränningsmotor med kompressionständning med en nettoeffekt enligt punkt 2.4 på minst 19 kW
                                    och högst 560 kW vilken drivs vid varierande varvtal, i motsats till konstant varvtal,

                            eller

                            ii)     en förbränningsmotor med kompressionständning med en nettoeffekt enligt punkt 2.4 på minst 19 kW
                                    och högst 560 kW vilken drivs vid konstant varvtal; gränserna skall gälla först från
                                    den 31 december 2006,

                            eller

                            iii)    en bensindriven SI-motor med en nettoeffekt enligt punkt 2.4 på högst 19 kW,

                            eller

                            iv)     en motor utformad för drift av motorvagnar, dvs. självgående rälsfordon speciellt konstruerade för
                                    gods och/eller passagerare,

                            eller

                            v)      en motor utformad för drift av lok, dvs. självgående rälsfordon som är konstruerade för att flytta eller
                                    driva vagnar utformade för att transportera gods, passagerare eller annan utrustning, men som i sig
                                    inte är utformade eller avsedda att transportera gods, passagerare (andra än de personer som kör loket)
                                    eller annan utrustning; en eventuell hjälpmotor eller motor avsedd för maskiner för underhålls- eller
                                    anläggningsarbete på spåren omfattas inte av denna punkt utan av punkt A i."

           b)      Punkt B skall ersättas med följande:

                   "B. fartyg, utom fartyg i inlandssjöfart".
           c)      Punkt C skall utgå.

   2.      Avsnitt 2 skall ändras på följande sätt:

           a)      Följande skall införas:

                   "2.8a)           volym på 100 m3 eller mer: volym av fartyg i inlandssjöfart beräknad enligt formeln LxBxT, där "L"
                                    är största längden av skrovet, i meter, med undantag för roder och bogspröt, "B" är största bredden av
                                    skrovet, i meter, mätt på utsidan av bordläggningen (skovelhjul, avbärarlist osv. exkluderade) och "T"
                                    är det vertikala avståndet mellan den längsta mallade punkten på skrovet eller kölen, och
                                    flytvattenlinjeplanet vid största tillåtna djupgående.

                   2.8b)            giltiga fart- eller säkerhetscertifikat:

                                    a)       ett certifikat som intygar att fartyget uppfyller kraven i den internationella konventionen från
                                             1974 om säkerhet för människoliv till sjöss (SOLAS-konventionen) i dess ändrade lydelse
                                             eller likvärdiga krav, eller

                                    b)       ett certifikat som intygar att fartyget uppfyller kraven i den internationella
                                             lastlinjekonventionen från 1966 i dess ändrade lydelse eller likvärdiga krav, och att fartyget
                                             uppfyller kraven i den internationella konventionen från 1973 rörande förhindrande av
                                             havsföroreningar från fartyg (Marpol-konventionen) i dess ändrade lydelse (IOPP-certifikat).

                   2.8c)            manipulationsanordning (defeat device): en anordning som mäter eller känner av driftsvariabler i
                                    syfte att aktivera, ändra, fördröja eller avaktivera funktionen hos någon komponent eller anordning i
                                    avgasreningssystemet så att avgasreningssystemets effektivitet minskas under förhållanden som
                                    förekommer vid normal användning av maskinen om inte användning av en sådan anordning utgör en
                                    betydande del av certifieringsprovet för utsläpp.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                SV                           Europeiska unionens officiella tidning                                          L 146/11

                 2.8d)            onormal strategi för att kontrollera utsläpp: en strategi eller anordning som under normala
                                  driftsförhållanden leder till minskad effektivitet hos avgasreningssystemet, så att dess funktion
                                  kommer att ligga under den beräknade nivån i det tillämpade utsläppsprovet."

            b)   Följande avsnitt skall införas:

                 "2.17            provcykel: en serie provningspunkter, var och en med fastlagt varvtal och vridmoment, vilka motorn
                                  skall genomgå under stationära driftsförhållanden (NRSC-prov) eller transienta driftsförhållanden
                                  (NRTC-prov)."

            c)   Avsnitt 2.17 skall omnumreras till avsnitt 2.18 och ersättas med följande:

      "2.18      Beteckningar och förkortningar

      2.18.1 Beteckningar för provparametrar

      Beteckning          Enhet                      Förklaring
      A/Fst               -                          stökiometriskt luft-bränsleförhållande
      AP                  m²                         den isokinetiska provtagningssondens tvärsnittsarea
      AT                  m²                         avgasrörets tvärsnittsarea
      Aver                                           vägda genomsnittsvärden för:
                          m3/h                       – volymflöde
                          kg/h                       – massflöde
      C1                  -                          kol-1-ekvivalent kolväte
      Cd                  -                          SSV-utsläppskoefficient
      Conc                ppm Vol%                   koncentration (med det aktuella ämnet som suffix)
      Concc               ppm Vol%                   korrigerad bakgrundskoncentration
      Concd               ppm Vol%                   föroreningens koncentration uppmätt i utspädningsluften
      Conce               ppm Vol%                   föroreningens koncentration uppmätt i de utspädda avgaserna
      d                   m                          diameter
      DF                  -                          utspädningsfaktor
      fa                  -                          atmosfärisk faktor i laboratoriet
      GAIRD               kg/h                       inloppsluftens massflöde på torr bas
      GAIRW               kg/h                       inloppsluftens massflöde på våt bas
      GDILW               kg/h                       massflöde utspädningsluft på våt bas
      GEDFW               kg/h                       ekvivalent massflöde utspädda avgaser på våt bas
      GEXHW               kg/h                       massflöde avgaser på våt bas
      GFUEL               kg/h                       massflöde bränsle
      GSE                 kg/h                       massflöde avgasprov
      GT                  cm3/min                    spårgasflöde
      GTOTW               kg/h                       massflöde utspädda avgaser på våt bas
      Ha                  g/kg                       inloppsluftens absoluta fuktighet
      Hd                  g/kg                       utspädningsluftens absoluta fuktighet
      HREF                g/kg                       referensvärde för absolut fuktighet (10,71 g/kg)
      i                   -                          index för enskilt steg (för NRSC-prov) eller momentant värde (för NRTC-
                                                     prov)
      KH                  -                          faktor för fuktighetskorrigering av NOx
      Kp                  -                          faktor för fuktighetskorrigering av partiklar
      KV                  -                          CFV-kalibreringsfunktion
      KW,a                -                          faktor för korrigering torr/våt av inloppsluften
      KW,d                -                          faktor för korrigering torr/våt av utspädningsluften
      KW,e                -                          faktor för korrigering torr/våt av utspädda avgaser
      KW,r                -                          faktor för korrigering torr/våt av outspädda avgaser
      L                   %                          procentuellt vridmoment i förhållande till det maximala vridmomentet vid
                                                     provvarvtalet
      Md                  mg                         partikelprovets massa i utspädningsluften
      MDIL                kg                         massa för provet av utspädningsluft genom partikelfiltren
      MEDFW               kg                         ekvivalent massa för utspädda avgaser under hela provcykeln
      MEXHW               kg                         totalt massflöde avgaser under hela provcykeln
      Mf                  mg                         uppsamlad partikelprovsmassa
      Mf,p                mg                         partikelprovsmassa uppsamlad på huvudfiltret
      Mf,b                mg                         partikelprovsmassa uppsamlad på sekundärfiltret
      Mgas                g                          total massa av gasformig förorening under hela provcykeln
      MPT                 g                          total partikelmassa under hela provcykeln
      MSAM                kg                         massa för provet av utspädda avgaser genom partikelfiltren
      MSE                 kg                         massa av avgasprov under hela provcykeln
      MSEC                kg                         massa av sekundär utspädningsluft
      MTOT                kg                         total massa av dubbelt utspädda avgaser under hela provcykeln
 ---pagebreak--- L 146/12               SV                              Europeiska unionens officiella tidning                                   30.4.2004

       Beteckning        Enhet                    Förklaring
       MTOTW             kg                       total massa av utspädda avgaser som leds genom utspädningstunneln under
                                                  hela provcykeln på våt bas
       MTOTW,I           kg                       momentan massa av utspädda avgaser som leds genom utspädningstunneln på
                                                  våt bas
      mass              g/h                       index för utsläppens massflöde
      NP                -                         totalt antal varv för kolvpumpen under hela provcykeln
      nref              min-1                     referensmotorvarvtal för NRTC-prov
      n" sp             s-2                       motorvarvtalets derivata
      P                 kW                        effekt utan bromskorrigering
      p1                kPa                       tryckfall under atmosfärstryck vid pumpinloppet
      PA                kPa                       absolut tryck
      Pa                kPa                       mättat ångtryck i motorns inloppsluft (ISO 3046: psy = PSY provomgivning)
      PAE               kW                        angiven total effekt som tas upp av hjälpanordningar som monterats för
                                                  provningen men som inte krävs enligt avsnitt 2.4 i denna bilaga
      PB                kPa                       Totalt atmosfärstryck (ISO 3046:
                                                  Px = PX totalt tryck i omgivningen
                                                  Py = PY totalt tryck i provomgivningen)
      pd                kPa                       mättat ångtryck i utspädningsluften
      PM                kW                        maximal effekt vid provvarvtalet under provförhållanden (se tillägg 1 till
                                                  bilaga VII)
      Pm                kW                        uppmätt effekt i provbädden
      ps                kPa                       torrt atmosfärstryck
      q                 -                         utspädningsfaktor
      Qs                m³/s                      CVS-volymflöde

      r                 -                         absolut förhållande mellan SSV-mynning och SSV-inlopp, statiskt tryck
      r                 -                         förhållandet mellan den isokinetiska sondens och avgasrörets tvärsnittsarea
      Ra                %                         inloppsluftens relativa fuktighet
      Rd                %                         utspädningsluftens relativa fuktighet
      Re                -                         Reynoldstal
      Rf                -                         FID-reaktionsfaktor
      T                 K                         absolut temperatur
      t                 s                         mättid
      Ta                K                         inloppsluftens absoluta temperatur
      TD                K                         absolut temperatur då kondens bildas
      Tref              K                         referenstemperatur för förbränningsluften: (298 K)
      Tsp               Nm                        begärt vridmoment i den transienta cykeln
      t10               s                         tid mellan tröskelformad insignal och 10 % av slutvärdet
      t50               s                         tid mellan tröskelformad insignal och 50 % av slutvärdet
      t90               s                         tid mellan tröskelformad insignal och 90 % av slutvärdet
      ∆ti               s                         Tidsintervall för momentant CFV-flöde
      V0                m³/rev                    PDP-volymflöde under verkliga förhållanden
      Wact              kWh                       verkligt arbete under NRTC-cykeln
      WF                -                         vägningsfaktor
      WFE               -                         Effektiv vägningsfaktor
      X0                m³/rev                    kalibreringsfunktion för PDP-volymflöde

      ΘD                 kg·m2                     virvelströmsdynamometerns rotationströghet
      ß                  -                         förhållande mellan SSV-mynningens diameter d och inloppets innerdiameter
      "                  -                         relativt luft-bränsleförhållande, verkligt A/F dividerat med stökiometriskt A/F
      $EXH               kg/m³                     avgasernas densitet

   2.18.2     Beteckningar för kemiska beståndsdelar

                    CH4           metan
                    C3H8          propan
                    C2H6          etan
                    CO            Kolmonoxid
                    CO2           koldioxid
                    DOP           dioktylftalat
                    H2O           vatten
                    HC            kolväten
                    NOx           kväveoxider
                    NO            kväveoxid
                    NO2           kvävedioxid
                    O2            syre
                    PT            Partiklar
                    PTFE          polytetrafluoreten
 ---pagebreak--- 30.4.2004                 SV                               Europeiska unionens officiella tidning                                        L 146/13

   2.18.3        Förkortningar

                                  CFV                     venturirör för kritiskt flöde
                                  CLD                     kemiluminescensdetektor
                                  CI                      kompressionständning
                                  FID                     flamjonisationsdetektor
                                  FS                      fullt skalutslag
                                  HCLD                    uppvärmd kemiluminescensdetektor
                                  HFID                    uppvärmd flamjonisationsdetektor
                                  NDIR                    infrarödanalysator med spridningsoptik
                                  NG                      naturgas
                                  NRSC                    stationär cykel för mobila maskiner som inte är
                                                          avsedda att användas på väg
                                  NRTC                    transient cykel för mobila maskiner som inte är
                                                          avsedda att användas på väg
                                  PDP                     kolvpump
                                  SI                      gnisttändning
                                  SSV                     subsoniskt venturirör"

   3.       Avsnitt 3 skall ändras på följande sätt:

            a)      Följande avsnitt skall läggas till:

                    "3.1.4           "etiketter enligt bilaga XIII, om motorn släpps ut på marknaden inom ramen för ett flexibelt system."

   4.       Avsnitt 4 skall ändras på följande sätt:

            a)      I slutet av avsnitt 4.1.1 skall följande läggas till:

                    "Alla motorer som avger avgaser blandade med vatten skall utrustas med en anslutning, placerad efter motorn och
                    före den punkt där avgaserna kommer i kontakt med vatten (eller eventuella andra kyl- eller reningsmedium) för en
                    tillfällig inkoppling av provtagningsutrustning för gas- eller partikelutsläpp. Det är viktigt att anslutningen placeras så
                    att det är möjligt att få ett väl blandat representativt avgasprov. Anslutningen skall vara gängad inuti med
                    standardrörgängor på högst en halv tum, och stängas med en plugg när den inte används (motsvarande anslutningar
                    tillåts)."

            b)      Följande avsnitt skall läggas till:

                    "4.1.2.4     De erhållna utsläppen av kolmonoxid, summan av kolväten och kväveoxider samt partiklar får för
                                 steg III A inte överstiga de mängder som anges i följande tabell:
   Motorer för andra tillämpningar än drift av fartyg i inlandssjöfart, lok och motorvagnar:

    Kategori: nettoeffekt                        Kolmonoxid                    Summan av kolväten och kväveoxider       Partiklar
    (P )                                         (CO)                          (HC+NOx)                                 (PT)
    (kW)                                         (g/kWh)                       (g/kWh)                                  (g/kWh)
    H: 130 kW % P % 560 kW                       3,5                           4,0                                      0,2
    I: 75 kW % P < 130 kW                        5,0                           4,0                                      0,3
    J: 37 kW % P < 75 kW                         5,0                           4,7                                      0,4
    K: 19 kW % P < 37 kW                         5,5                           7,5                                      0,6
                                                     Motorer för drift av fartyg i inlandssjöfart
   Kategori: slagvolym/nettoeffekt               Kolmonoxid                    Summan av kolväten och kväveoxider       Partiklar
   (SV/P )                                       (CO)                          (HC+NOx)                                 (PT)
   (liter per cylinder/kW)                       (g/kWh)                       (g/kWh)                                  (g/kWh)
   V1:1 SV< 0,9 och P ' 37 kW                    5,0                           7,5                                      0,40
   V1:2 0,9 % SV % 1,2                           5,0                           7,2                                      0,30
   V1:3 1,2 % SV % 2,5                           5,0                           7,2                                      0,20
   V1:4 2,5 % SV % 5                             5,0                           7,2                                      0,20
   V2:1 5 % SV % 15                              5,0                           7,8                                      0,27
   V2:2 15 % SV % 20 och                         5,0                           8,7                                      0,50
   P < 3300 kW
   V2:3 15 % SV % 20                             5,0                          9,8                                       0,50
   och P '3300 kW
   V2:4 2 0% SV < 25                             5,0                          9,8                                       0,50
   V2:5 25 % SV < 30                             5,0                          11,0                                      0,50
 ---pagebreak--- L 146/14                   SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                30.4.2004

   Motorer för drift av lok

    Kategori: nettoeffekt                           Kolmonoxid               Summan av kolväten och kväveoxider   Partiklar
    (P )                                            (CO)                     (HC+NOx)                             (PT)
    (kW)                                            (g/kWh)                  (g/kWh)                              (g/kWh)
    RL A: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW                       3,5                      4,0                                  0,2
                                                    Kolmonoxid               Kolväten         Kväveoxider         Partiklar
                                                    (CO)                     (HC)             (NOx)               (PT)
                                                    (g/kWh)                  (g/kWh)          (g/kWh)             (g/kWh)
    RH A: P > 560 kW                                3,5                      0,5              6,0                 0,2
    RH A Motorer med P > 2000 kW och SV             3,5                      0,4              7,4                 0,2
    > 5 l/cylinder

   Motorer för drift av motorvagnar

    Kategori: nettoeffekt                           Kolmonoxid               Summan av kolväten och kväveoxider   Partiklar
    (P )                                            (CO)                     (HC+NOx)                             (PT)
    (kW)                                            (g/kWh)                  (g/kWh)                              (g/kWh)

    RC A: 130 kW < P                                3,5                      4,0                                  0,20

           c)      Följande avsnitt skall läggas till:

                   "4.1.2.5        De erhållna utsläppen av kolmonoxid, kolväten och kväveoxider (eller när så är relevant summan av
                                   dessa) samt partiklar får för steg III B inte överstiga de mängder som anges i följande tabell:

                                         Motorer för användning i andra tillämpningar än drift av lok,
                                                       motorvagnar och fartyg i inlandssjöfart

    Kategori: nettoeffekt                  Kolmonoxid             Kolväten         Kväveoxider                      Partiklar
    (P )                                   (CO)                   och              (NOx)                            (PT)
    (kW)                                   (g/kWh)                (HC)             (g/kWh)                          (g/kWh)
                                                                  (g/kWh)
    L: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW                 3,5                    0,19             2,0                              0,025
    M: 75 kW ≤ P < 130 kW                  5,0                    0,19             3,3                              0,025
    N: 56 kW ≤ P < 75 kW                   5,0                    0,19             3,3                              0,025
                                                                                Summan av kolväten och
                                                                                kväveoxider (HC + NOx)
                                                                                (g/kWh)
    P: 37 kW ≤ P < 56 kW                   5,0                                           4,7                        0,025

   Motorer för drift av motorvagnar

    Kategori: nettoeffekt                   Kolmonoxid            Kolväten         Kväveoxider                      Partiklar
    (P)                                     (CO)                  (HC)             (NOx)                            (PT)
    (kW)                                    (g/kWh)               (g/kWh)          (g/kWh                           (g/kWh)
    RC B: 130 kW < P                        3,5                   0,19             2,0                              0,025

   Motorer för drift av lok:

   Kategori: nettoeffekt                      Kolmonoxid                  Summan av kolväten och kväveoxider        Partiklar
   (P )                                       (CO)                        (HC+NOx)                                  (PT)
   (kW)                                       (g/kWh)                     (g/kWh)                                   (g/kWh)
   R B: 130 kW < P                            3,5                         4,0                                       0,025
                                                                                "
 ---pagebreak--- 30.4.2004                  SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                      L 146/15

            d)      Följande avsnitt skall läggas till efter det nya avsnittet 4.1.2.5:

                    "4.1.2.6        Utsläpp av kolmonoxid, kolväten och kväveoxider (eller när så är relevant summan av dessa) och
                                    partikelutsläpp får för steg IV inte överstiga värdena i tabellen nedan:

                                          Motorer för användning i andra tillämpningar än drift av lok,
                                                   motorvagnar och fartyg för inlandssjöfart

   Kategori: nettoeffekt                         Kolmonoxid                  Kolväten och          Kväveoxider         Partiklar
   (P)                                           (CO)                        (HC)                  (NOx)               (PT)
   (kW)                                          (g/kWh)                     (g/kWh)               (g/kWh)             (g/kWh)

   Q: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW                        3,5                         0,19                  0,4                 0,025
   R: 56 kW ≤ P < 130 kW                         5,0                         0,19                  0,4                 0,025
                                                                                "
            e)      Följande avsnitt skall läggas till:

                    "4.1.2.7        Gränsvärdena i avsnitten 4.1.2.4, 4.1.2.5 och 4.1.2.6 skall inbegripa försämring beräknad enligt tillägg
                                    5 till bilaga III.

                                    När det gäller gränsvärdena i avsnitt 4.1.2.5 och 4.1.2.6 får, med undantag för vissa driftsförhållanden
                                    som inte omfattas av en sådan bestämmelse, inte de utsläppsprover som tagits under slumpvis utvalda
                                    belastningsförhållanden, i ett fastställt kontrollområde och under en så kort tidsperiod som 30 s inte
                                    överskrida gränsvärdena i tabellerna ovan med mer än 100 procent. Kontrollområden för vilka
                                    procenttalen inte får överskridas och de driftsförhållanden som undantas skall fastställas i enlighet
                                    med det förfarande som avses i artikel 15."

            f)      Avsnitt 4.1.2.4 skall omnumreras till avsnitt 4.1.2.8.

   2.       BILAGA III SKALL ÄNDRAS PÅ FÖLJANDE SÄTT:

   1.       Avsnitt 1 skall ändras på följande sätt:

            a)      I punkt 1.1 skall följande läggas till:

                    "Följande två provcykler skall tillämpas i enlighet med bestämmelserna i avsnitt 1 i bilaga I:

                    –       NRSC-cykeln (stationär cykel för mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg) skall användas
                            för stegen I, II och III A och för motorer med konstant varvtal samt för steg III B och IV när det gäller
                            gasformiga föroreningar.

                    –       NRTC-cykeln (transient cykel för mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg) skall användas
                            för steg III B och IV för mätning av partikelformiga utsläpp från alla motorer utom motorer med konstant
                            varvtal. Tillverkaren kan själv välja att även använda denna provcykel för steg III A och för gasformiga
                            föroreningar i steg III B och IV.

                    )       För motorer för fartyg i inlandssjöfart skall ISO-provningsförfarandet enligt ISO 8178-4:2002 [E] och IMO:s
                            Marpol 73/78, bilaga VI (NOx-kod) användas.

                    )       För motorer som är avsedda för drift av motorvagnar skall en NRSC-cykel användas för mätning av gas- och
                            partikelformiga föroreningar för steg III A och III B.

                    )       För motorer som är avsedda för drift av lok skall en NRSC-cykel användas för mätning av gas- och
                            partikelformiga föroreningar för steg III A och III B."

            b)      Följande punkt skall läggas till:

                    "1.3    Mätningsprincip:

                            De avgasutsläpp från motorn som skall mätas omfattar gasformiga ämnen (kolmonoxid, summa av kolväten
                            och kväveoxider) och partiklar. Vidare används ofta koldioxid som spårgas för att bestämma
                            utspädningsförhållandet hos system med del- och fullflödesutspädning. Enligt god branschpraxis är en
                            genomgående mätning av koldioxid ett utmärkt verktyg för att konstatera mätproblem under
                            provningsförloppet.
 ---pagebreak--- L 146/16                   SV                            Europeiska unionens officiella tidning                                         30.4.2004

                   1.3.1    NRSC-prov:

                            Under en fastställd serie av driftsförhållanden med varmkörd motor skall mängderna av de ovannämnda
                            avgasutsläppen undersökas fortlöpande genom provtagning från de outspädda avgaserna. Provcykeln består
                            av ett antal steg med olika varvtalsvärden och vridmoment (belastningar), som skall täcka det typiska
                            driftsområdet för dieselmotorer. I varje steg mäts koncentrationerna av alla gasformiga föroreningar, liksom
                            avgasflödet och den avgivna effekten, och de uppmätta värdena viktas sedan. Partikelprovet skall spädas ut
                            med konditionerad omgivningsluft. Under hela provningsförloppet tas ett enda partikelprov, som samlas upp
                            på lämpliga filter.

                            Alternativt skall ett prov samlas upp på olika filter, ett för varje steg, och cykelviktade resultat beräknas.

                            Antalet gram per kilowattimme av varje utsläppt förorenande ämne skall beräknas enligt anvisningarna i
                            tillägg 3 till denna bilaga.

                   1.3.2    NRTC-prov:

                            Den fastställda provcykeln med transienta steg som nära efterliknar driftsförhållandena för dieselmotorer i
                            mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg, görs två gånger:

                            –       Den första gången (kallstart) efter att motorn har värmts till rumstemperatur och motorkylar- och
                                    oljetemperatur, efterbehandlingssystem och alla hjälpmotorkontrollanordningar har stabiliserats
                                    mellan 20 och 30 grader.

                            –       Den andra gången (varmstart) efter 20 minuters varmavdunstning som inleds omedelbart efter att
                                    kallstartscykeln har avslutats.

                            Under denna provsekvens skall de ovannämnda föroreningarna undersökas. Med hjälp av
                            motordynamometerns återkopplingssignaler för motorns vridmoment och varvtal skall kraften integreras över
                            provcykelns tid, och som resultat erhåller man det arbete som motorn genererat under hela provcykeln.
                            Koncentrationerna av de gasformiga ämnena skall bestämmas för hela provcykeln, antingen i de outspädda
                            avgaserna genom integrering av analysatorsignalen, i enlighet med tillägg 3 till denna bilaga, eller i de
                            utspädda avgaserna från ett CVS-system med fullflödesutspädning genom integrering eller med hjälp av ett
                            system med provtagningssäckar i enlighet med tillägg 3 till denna bilaga. För partiklar skall ett proportionellt
                            prov från de utspädda avgaserna samlas upp på ett specifikt filter, antingen genom delflödesutspädning eller
                            fullflödesutspädning. Beroende på vilken metod som använts skall det utspädda eller outspädda avgasflödet
                            bestämmas för hela provcykeln för beräkningen av de förorenande ämnenas massutsläppsvärden.
                            Massutsläppsvärdena skall ställas i relation till motorns arbete så att man får fram antalet gram av varje
                            förorenande ämne som släpps ut per kilowattimme.
                            Utsläppen (g/kWh) skall mätas under både kall- och varmstartscyklerna. Sammansatta viktade resultat skall
                            beräknas genom att kallstartsresultaten viktas till 10 procent och varmstartsresultaten till 90 procent. Viktade
                            sammansatta resultat skall motsvara normerna.

                            Innan den kombinerade kall/varmstartssekvensen införs skall symbolerna (bilaga I, avsnitt 2.18),
                            provsekvensen (bilaga III) och beräkningsformlerna (bilaga III, tillägg III) ändras i enlighet med förfarandet i
                            artikel 15."

   2.      Avsnitt 2 skall ändras på följande sätt:

           a)      Punkt 2.2.3 skall ersättas med följande:

                   "2.2.3 Motorer med laddluftkylning

                                    Laddluftens temperatur registreras och skall vid det uppgivna nominella varvtalet och full belastning
                                    ligga inom & 5 K av den maximala laddlufttemperatur som anges av tillverkaren. Kylmedlets
                                    temperatur skall vara minst 293 K (20°C).
                                    Vid användning av ett särskilt provningssystem för laddluften eller en extern fläkt skall laddluftens
                                    temperatur hållas inom & 5 K av den maximala laddlufttemperatur som angetts av tillverkaren vid
                                    varvtalet för uppgiven största effekt och full belastning. Under hela provcykeln skall temperatur och
                                    flöde på laddluftkylarens kylmedel vid ovanstående börvärden vara oförändrade. Laddluftkylarens
                                    volym skall bygga på god branschpraxis och typiska fordons-/maskintillämpningar.

                                    Alternativt kan man ställa in laddluftkylaren i enlighet med SAE J 1937 från januari 1995."
 ---pagebreak--- 30.4.2004                  SV                            Europeiska unionens officiella tidning                                       L 146/17

            b)      Texten i punkt 2.3. skall ersättas med följande:

                    "Provmotorn skall vara utrustad med ett luftinloppssystem med ett luftinloppsundertryck inom & 300 Pa av det värde
                    som angetts av tillverkaren för ren luft vid de driftförhållanden som enligt uppgift från tillverkaren ger maximalt
                    luftflöde. Strypningen skall ställas in vid nominellt varvtal och full belastning. Ett särskilt provningssystem får
                    användas, under förutsättning att det motsvarar motorns verkliga driftsförhållanden."
            c)      Texten i avsnitt 2.4 skall ersättas med följande:

                    "Provmotorn skall vara utrustad med ett avgassystem med ett avgasmottryck inom & 650 Pa av det värde som angetts
                    av tillverkaren för de driftförhållanden som ger den maximala angivna effekten.

                    Om motorn är utrustad med en anordning för efterbehandling av avgaser skall det avgasrör som används vid provet
                    ha samma diameter som det avgasrör som används vid drift av fordonet, på ett avsnitt som är minst 4 rördiametrar
                    långt räknat uppströms från inloppet till expansionsdelen där anordningen för avgasefterbehandling sitter. Avståndet
                    från avgasgrenrörets fläns eller turboladdarens utlopp till anordningen för avgasefterbehandling skall vara samma
                    som i maskinkonfigurationen eller ligga inom tillverkarens avståndsspecifikationer. Avgasmottrycket eller
                    strypningen skall uppfylla samma villkor som ovan och får ställas in med en ventil. Efterbehandlarbehållaren får tas
                    bort under övningsprov och bestämning av vridmomentkurvan och ersättas med en motsvarande behållare med
                    inaktivt katalysämne."

            d)      Punkt 2.8 skall utgå.

   3.       Avsnitt 3 skall ändras på följande sätt:

            a)      Rubriken till avsnitt 3 skall ersättas med följande:

                    "3.     PROVETS GENOMFÖRANDE (NRSC-PROV)"

            b)      Följande punkt skall införas:

                    "3.1    Bestämning av dynamometerinställningar

                            Den specifika utsläppsmätningen skall bygga på okorrigerad bromsad effekt enligt ISO 14396: 2002.

                            Viss kringutrustning och vissa tillbehör som är monterade på motorn och som behövs enbart för maskinens
                            drift bör demonteras före provningen. Exempel framgår av följande, ofullständiga förteckning:

                            –       Luftkompressor för bromsar

                            –       Servostyrningskompressor

                            –       Luftkonditioneringskompressor

                            –       Pumpar för hydrauliska ställdon

                            Utom i de fall där sådan kringutrustning är en nödvändig del av motorn (t.ex. kylfläkten på luftkylda motorer)
                            skall den effekt som vid provningsvarvtalen tas upp av sådan utrustning som inte demonteras beräknas för
                            inställning av dynamometern.

                            Inställningen av inloppsstrypning och avgasmottryck skall anpassas till tillverkarens övre gränser i enlighet
                            med avsnitten 2.3 och 2.4.

                            De maximala vridmomentvärdena vid de angivna provvarvtalen skall fastställas genom experiment för att
                            beräkna vridmomentvärden vid vart och ett av de angivna provstegen. För motorer som inte är utformade för
                            att köras vid olika varvtal på en vridmomentkurva vid full belastning, skall det maximala vridmomentet vid
                            provvarvtalen anges av tillverkaren.

                                    Motorinställningen för varje provsteg skall beräknas med följande formel:
                                                           "               L %
                                                       S * # "PM ( PAE #x     & ) PAE
                                                           $              100 '
                                                                   Om kvoten
                                                                  PAE
                                                                      " 0,03
                                                                  PM
                                    får värdet PAE kontrolleras av den tekniska myndighet som beviljar typgodkännandet."
 ---pagebreak--- L 146/18                  SV                               Europeiska unionens officiella tidning                                             30.4.2004

           c)      Punkterna 3.1–3.3 skall omnumreras till 3.2–3.4

           d)      Punkt 3.4 skall omnumreras till punkt 3.5 och ersättas med följande:

                   "3.5     Justering av utspädningsfaktorn

                            Partikelprovtagningssystemet skall startas och köras på bypass för metoden med ett filter (valfritt för metoden
                            med flera filter). Utspädningsluftens bakgrundsnivå av partiklar kan bestämmas genom att man leder
                            utspädningsluft genom partikelfiltren. Om filtrerad utspädningsluft används kan en mätning göras när som
                            helst före, under eller efter provet. Om utspädningsluften inte är filtrerad skall mätningar göras på ett enda
                            prov som tagits under provet.
                            Utspädningsluften skall ställas in så att filtret vid varje provsteg har en yttemperatur mellan 315 K (42 °C)
                            och 325 K (52 °C). Den totala utspädningsfaktorn får inte vara mindre än fyra.

                            Observera: Vid förfarandet för stationära driftsförhållanden får filtertemperaturen vara lika med eller lägre än
                            maximalvärdet på 325 K (52 °C). Man behöver dock inte hålla sig inom temperaturintervallet 42 °C–52 °C.

                            Vid metoderna med ett eller flera filter skall provets massflöde genom filtret hållas på en konstant nivå i
                            förhållande till massflödet av utspädda avgaser under alla provsteg i fullflödessystem. Denna masskvot får
                            högst avvika ± 5 % från provstegets genomsnittliga värde, utom under de första 10 sekunderna i varje steg i
                            system utan bypasskapacitet. Om system med delflödesutspädning och metoden med ett filter används, skall
                            massflödet genom filtret vara konstant med en högsta avvikelse på ± 5 % från stegets genomsnittliga värde,
                            utom under de första 10 sekunderna i varje steg i system utan bypasskapacitet.

                            I system med kontroll av koncentrationen av CO2 eller NOx skall CO2- eller NOx-halten mätas i början och
                            slutet av varje prov. Bakgrundskoncentrationen av CO2 eller NOx i utspädningsluften före och efter provet får
                            skilja sig åt med högst 100 ppm respektive 5 ppm.
                            Om ett system för analys av utspädda avgaser används, skall de relevanta bakgrundskoncentrationerna
                            bestämmas genom provtagning av utspädningsluften i en provtagningssäck under hela provsekvensen.

                            Den kontinuerliga bakgrundskoncentrationen (ej i säck) får fastställas som genomsnittet av minst tre värden
                            som mäts vid olika tidpunkter – i början, i slutet och vid en tidpunkt nära mitten av cykeln. På tillverkarens
                            begäran får bakgrundsmätningarna uteslutas."

           e)      Punkterna 3.5–3.6 skall omnumreras till 3.6–3.7.

           f)      Punkt 3.6.1 skall ersättas med följande:

                   "3.7.1 Specifikation för utrustning i enlighet med avsnitt 1A i bilaga I:

                   3.7.1.1 Specifikation A

                                     När det gäller motorer som omfattas av avsnitt 1 A i och A iv i bilaga I, skall följande 8-stegscykel1
                                     följas vid dynamometerdrift i provmotorn:

                   Steg                     Motorvarvtal                   Belastning                     Vägningsfaktor
                   1                        Nominellt varvtal              100                            0,15
                   2                        Nominellt varvtal              75                             0,15
                   3                        Nominellt varvtal              50                             0,15
                   4                        Nominellt varvtal              10                             0,10
                   5                        Mellanvarvtal                  100                            0,10
                   6                        Mellanvarvtal                  75                             0,10
                   7                        Mellanvarvtal                  50                             0,10
                   8                        Tomgång                        ––                             0,15

                   3.7.1.2 Specifikation B

                                     När det gäller motorer som omfattas av avsnitt 1 A ii) i bilaga I, skall följande 5-stegscykel2 följas vid
                                     dynamometerdrift i provmotorn:

                   Steg                     Motorvarvtal                   Belastning                     Vägningsfaktor
                   1                        Nominellt varvtal              100                            0,05
                   2                        Nominellt varvtal              75                             0,25
                   3                        Nominellt varvtal              50                             0,30
                   4                        Nominellt varvtal              25                             0,30
                   5                        Nominellt varvtal              10                             0,10

   1
           Fotnot 1 skall ändras på följande sätt: Identisk med cykel C1 såsom den beskrivs i punkt 8.3.1.1 i standard ISO 8178–4: 2002(E).
   2
           Fotnot 2 skall ändras på följande sätt: Identisk med cykel D2 såsom den beskrivs i punkt 8.4.1 i standard ISO 8178-4: 2002(E).
 ---pagebreak--- 30.4.2004        SV                              Europeiska unionens officiella tidning                                       L 146/19

                           Belastningen anges i procent av det vridmoment som motsvarar högsta kontinuerliga effektuttag,
                           definierat som den högsta effekt som kan tas ut under en sekvens med varierande effektuttag som kan
                           köras ett obegränsat antal timmar per år mellan angivna serviceintervall, under angivna förhållanden
                           och om servicen utförs enligt tillverkarens anvisningar.

            3.7.1.3 Specifikation C

                           För drivmotorer1 för fartyg i inlandssjöfart skall ISO-provningsförfarandet enligt ISO 8178-4:2002
                           (E) och IMO:s Marpol 73/78, bilaga VI (NOx-kod) användas.

                           Drivmotorer som fungerar med en fast propellerstigningskurva skall provas på en dynamometer som
                           använder följande 4-stegscykel2 för stationär drift som utvecklats för att visa driften hos dieselmotorer
                           för fartyg:

                                   Steg nummer          Varvtal             Belastning      Vägningsfaktor
                                   1                    100 %               100             0,20
                                                        (nominellt)
                                   2                    91 %                75              0,50
                                   3                    80 %                50              0,15
                                   4                    63 %                25              0,15

                           Drivmotorer för inlandssjöfart med fastställt varvtal och med propeller med variabel stigning eller
                           elektriskt koppling skall provas på en dynamometer som använder följande 4-stegscykel3 för stationär
                           drift och med samma belastnings- och vägningsfaktorer som i cykeln ovan men motorn skall köras i
                           nominellt varvtal i varje steg:

                                 Steg
                                              Varvtal          Belastning          Vägningsfaktor
                               nummer
                          1               nominellt         100                  0,20
                          2               nominellt         75                   0,50
                          3               nominellt         50                   0,15
                          4               nominellt         25                   0,15

                           ________________
                           1
                                 Hjälpmotorer med konstant varvtal skall certifieras enligt ISO D2:s cykel. dvs. den 5-stegscykel
                                 för stationär drift som anges ovan i punkt 3.7.1.2, medan hjälpmotorer med varierande varvtal
                                 skall certifieras enligt ISO CI:s cykel, dvs. den 8-stegscykel som anges i punkt 3.7.1.1.
                           2
                                 Identisk med E3-cykeln enligt punkterna 8.5.1, 8.5.2 och 8.5.3 i ISO 8178-4 2002 (E). De fyra
                                 stegen bygger på en genomsnittlig propellerkurva baserad på mätningar vid användning.
                           3
                                 Identisk med E2-cykeln enligt punkterna 8.5.1, 8.5.2 och 8.5.3 i ISO 8178-4 2002 (E).

            3.7.1.4 Specifikation D

                           För motorer som omfattas av avsnitt 1 A led v i bilaga I skall följande 3-stegscykel1 följas
                           dynamometerdrift i provmotorn:

                               Steg
                                              Varvtal          Belastning           Vägningsfaktor
                              nummer
                          1               nominellt        100                   0,25
                          2               mellan-varvtal   50                    0,15
                          3               tomgång          –                     0,60

                           _____________________
                           1     Identisk med cykel F i ISO 8178-4: 2002 (E)."
 ---pagebreak--- L 146/20                 SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                         30.4.2004

           g)      Punkt 3.7.3 skall ersättas med följande:

                   "Provsekvensen påbörjas. Provet skall för samtliga provcykler genomföras i den stegordning som anges ovan.

                   Under varje steg i respektive provcykel efter den inledande omställningsperioden skall det angivna varvtalet ligga
                   inom det största värdet av ± 1 % av nominellt varvtal eller ± 3 min-1, utom vid låg tomgång som skall ligga inom de
                   toleranser som angivits av tillverkaren. Det angivna vridmomentet skall hållas på en sådan nivå att genomsnittet över
                   den period under vilken mätningarna görs ligger inom ± 2 % av det maximala vridmomentet vid provvarvtalet.

                   Minst tio minuter är nödvändigt för varje mätpunkt. Om det vid provning av en motor krävs längre provtagningstider
                   för att erhålla tillräcklig partikelmassa på mätfiltret får provstegstiden förlängas i nödvändig utsträckning.

                   Provstegens längd skall noteras och rapporteras.

                   Koncentrationen gasformiga utsläpp i avgaserna skall mätas och noteras under de sista tre minuterna i varje steg.

                   Partikelprovtagningen och mätningen av de gasformiga utsläppen bör inte påbörjas innan motorstabilisering enligt
                   tillverkarens definition har uppnåtts, och de skall avslutas samtidigt.

                   Bränsletemperaturen skall mätas vid inloppet till bränsleinsprutningspumpen eller i enlighet med tillverkarens
                   anvisningar, och platsen för mätningen skall noteras."

           h)      Punkt 3.7 skall omnumreras till punkt 3.8.

   4.      Följande avsnitt skall införas:

           4.      PROVETS GENOMFÖRANDE (NRTC-PROV)

           4.1     Inledning

                   Den transienta cykeln för mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg (NRTC) beskrivs i tillägg 4 till
                   bilaga III som en transient uppdelad sekvens av normaliserade varvtal och vridmoment tillämpliga på samtliga
                   dieselmotorer som omfattas av detta direktiv. För att kunna utföra provet på en motor måste man räkna om de
                   normaliserade värdena till den provade motorns verkliga värden på grundval av motorns vridmomentkurva. Denna
                   omräkning kallas denormalisering, och den resulterande provcykeln kallas den provade motorns referenscykel. Dessa
                   referensvärden för varvtal och vridmoment skall användas när motorn provas och de återkopplade varvtalen och
                   vridmomenten registreras. Det avslutade provet skall valideras med hjälp av en regressionsanalys mellan varvtalens
                   och vridmomentens referens- och återkopplingsvärden.

           4.1.1   Användning av manipulationsanordningar eller onormala strategier för kontroll av utsläpp är förbjuden.

           4.2     Bestämning av motorns vridmomentkurva

                   Innan man genererar NRTC-provcykeln i provbänken, måste motorns vridmomentkurva bestämmas.
           4.2.1   Bestämning av varvtalsområdet för vridmomentkurvan

                   Lägsta och högsta varvtal för vridmomentkurvan definieras enligt följande:

                   Lägsta varvtal =         Tomgångsvarvtal
                   Högsta varvtal =         nhi x 1,02 eller det varvtal där vridmomentet vid full belastning sjunker till noll, om det senare
                   varvtalet är lägre (varvid nhi är det höga varvtalet, definierat som det högsta varvtal vid vilket 70 % av den nominella
                   effekten uppnås).

           4.2.2   Motorns vridmomentkurva

                   Motorn skall varmköras på högsta effekt för att stabilisera motorparametrarna i enlighet med tillverkarens
                   rekommendationer och god branschpraxis. När motorn har stabiliserats, bestäms vridmomentkurvan enligt följande:

           4.2.2.1 Transient kurva

                   a)      Motorn avlastas och körs på tomgång.

                   b)      Motorn körs med full belastning/helt öppet spjäll och på lägsta varvtal.
                   c)      Varvtalet ökas med i genomsnitt 8 ± 1 min-1 per sekund från lägsta till högsta varvtal. Varvtals- och
                           vridmomentvärdena registreras med en frekvens på minst en mätpunkt per sekund.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                   SV                           Europeiska unionens officiella tidning                                         L 146/21

            4.2.2.2 Stegkurva

                    a)       Motorn avlastas och körs på tomgång.

                    b)       Motorn körs med full belastning/helt öppet spjäll och på lägsta varvtal.

                    c)     Det lägsta varvtalet för vridmomentkurvan skall hållas vid full belastning under minst 15 sekunder, och under
                           de sista 5 sekunderna skall det genomsnittliga vridmomentet registreras. Kurvan för det maximala
                           vridmomentet från lägsta till högsta varvtal bestäms genom att man ökar hastigheten med högst 100 ± 20/min
                           i taget. Varje provpunkt skall hållas under minst 15 sekunder, och under de sista 5 sekunderna skall det
                           genomsnittliga vridmomentet registreras.
            4.2.3   Uppritning av vridmomentkurvan

                    Alla mätpunkter som registrerats enligt anvisningarna i punkt 4.2.2 binds samman med linjär interpolering mellan
                    punkterna. Som resultat erhålls vridmomentkurvan. Den används för att omvandla de normaliserade
                    vridmomentvärdena enligt dynamometertabellen i bilaga IV till verkliga vridmomentvärden för provcykeln enligt
                    anvisningarna i punkt 4.3.3.

            4.2.4   Alternativa sätt att bestämma vridmomentkurvan

                    Om en tillverkare anser att ovanstående förfaranden inte är säkra eller representativa för en viss motor, får alternativa
                    metoder användas. Dessa alternativa metoder måste uppfylla syftet med de beskrivna förfarandena för bestämning av
                    vridmomentkurvan, nämligen att bestämma det högsta tillgängliga vridmomentet vid alla varvtal som uppnås under
                    provcyklerna. Om man av säkerhetsskäl, eller av det skäl att förfarandena inte är representativa, gör avsteg från de
                    förfaranden för bestämning av vridmomentkurvan som beskrivs i denna punkt, skall avstegen godkännas av de
                    berörda parterna med en motivering för varför avstegen får göras. Under inga omständigheter får dock
                    vridmomentkurvan köras med fallande motorvarvtal när det gäller styrda motorer eller motorer med turboladdare.

            4.2.5   Förnyad bestämning av vridmomentkurvan

                    Vridmomentkurvan behöver inte bestämmas före varenda provcykel. Vridmomentkurvan för en motor behöver
                    bestämmas före en provcykel bara

                    –        om det, grundat på en fackmässig bedömning, har gått orimligt lång tid sedan den senaste bestämningen,

                    eller

                    –        om det har gjorts fysiska förändringar eller nya inställningar på motorn, vilka kan tänkas påverka motorns
                             prestanda.

            4.3     Bestämning av referenscykeln

            4.3.1   Referensvarvtal

                    Referensvarvtalet (nref) motsvarar det normaliserade varvtalet 100 % i dynamometertabellen i tillägg 4 till bilaga III.
                    Motorns verkliga cykel beräknas genom denormalisering till referensvarvtalet och beror naturligtvis i hög grad på
                    vilket referensvarvtal som väljs. Referensvarvtalet fastställs med hjälp av definitionen

                    nref = lågt varvtal + 0,95 x (högt varvtal – lågt varvtal)
                    (högt varvtal är det högsta varvtal vid vilket 70 % av den nominella effekten uppnås, lågt varvtal är det lägsta varvtal
                    vid vilket 50 % av den nominella effekten uppnås).

            4.3.2   Beräkning av verkligt varvtal

                    Det normaliserade varvtalet räknas om till det verkliga varvtalet med följande formel:

                                                % varvtal x (referensvarvtal ) tomgångsvarvtal)
            Verkligt varvtal =                                        100                                   + tomgångsvarvtal
 ---pagebreak--- L 146/22                  SV                            Europeiska unionens officiella tidning                                      30.4.2004

           4.3.3   Beräkning av verkligt vridmoment

                   Vridmomentet enligt dynamometertabellen i tillägg 4 till bilaga III är normaliserat till procent av högsta vridmoment
                   vid respektive varvtal. Referenscykelns vridmoment räknas om till verkliga värden med hjälp av vridmomentkurvan,
                   som bestämts enligt anvisningarna i punkt 4.2.2 enligt följande:

                                                                 % vridmoment x max. vridmoment
                   Verkligt vridmoment =                                      100                         (5)

                   för respektive verkligt varvtal bestämt enligt avsnitt 4.3.2.

           4.3.4   Exempel på beräkning av verkliga värden (denormalisering)

                   Följande provpunkt skall omräknas till verkligt värde:

                   Varvtal i % = 43 %
                   Vridmoment i %= 82 %

                   Med följande givna värden:

                   Referensvarvtal      =     2 200 /min
                   Tomgångsvarvtal = 600 /min

                   blir

                                                      43 " "2200 - 600#
                          Verkligt varvtal =
                                                            100                    $ 600         =      1288 /min

                   där det högsta vridmomentet som avläses i vridmomentkurvan vid 1288 /min är 700 Nm.

                                            82 " 700
                   Verkligt vridmoment =                     =       574 Nm
                                             100

           4.4     Dynamometer

           4.4.1   När man använder en belastningsmätare, skall vridmomentsignalen överföras till motoraxeln och dynamometerns
                   tröghet beaktas. Motorns verkliga vridmoment är det vridmoment som avläses på belastningsmätaren plus bromsens
                   tröghetsmoment multiplicerat med vinkelaccelerationen. Styrsystemet måste beräkna detta i realtid.

                                                                                Tsp # 2 " " " n" sp " $ D
           4.4.2   Om motorn provas med en virvelströmsdynamometer, bör antalet punkter där differensen
                                                                                n"sp
                   är mindre än – 5 % av toppvridmomentet inte överstiga 30 (varvid Tsp är det begärda vridmomentet,
                   motorvarvtalets derivata och ΘD virvelströmsdynamometerns rotationströghet).
 ---pagebreak--- 30.4.2004                SV                               Europeiska unionens officiella tidning                                         L 146/23

            4.5     Utsläppsprov

                    Provsekvensen framgår av följande flödesdiagram:

                      Förbered motorn, utför mätningar före provningen, gör prestandakontroller och kalibreringar
                                                                   "
                                           Bestäm vridmomentkurvan (kurvan för det maximala
                                                                vridmomentet)
                                                                   "
                   Kör vid behov en eller flera övningscykler för att kontrollera motorn/provbänken/utsläppssystemen
                                                                   "
                                                             START
                                                                   "
    Kör föreskriven konditioneringscykel i minst 20 minuter för att konditionera motorn och partikelsystemet inklusive tunneln
                                                    (del- eller fullflödessystem).
                                               Partiklar samlas upp på övningsfilter.
                                                                   "
    Kör partikelprovtagningssystemet (PM-systemet) på bypass med motorn i gång och byt PM-filtret till stabiliserat och vägt
                      provtagningsfilter. Gör alla andra system klara för provtagning och insamling av data.
                                                                   "
             Kör avgasprovtagning med varm start inom 5 minuter från det att motorn stängts av eller har frikopplats.

            Vid behov kan man före själva mätcykeln köra en eller flera övningscykler för att kontrollera motorn, provbänken och
            utsläppssystemen.

            4.5.1   Förberedelse av provtagningsfiltren

                    Minst en timme före provet placeras varje filter i en petriskål, som är skyddad mot damm och tillåter luftväxling, och
                    som placeras i en vägningskammare för stabilisering. Efter stabiliseringen vägs varje filter och vikten noteras. Filtret
                    förvaras sedan i en stängd petriskål eller i en förseglad filterhållare fram till provet. Filtret skall användas inom åtta
                    timmar efter att ha tagits ur vägningskammaren. Tareringsvikten skall noteras.

            4.5.2   Installation av mätutrustningen

                    Instrument och provtagningssonder installeras på föreskrivet sätt. Avgasröret skall i förekommande fall anslutas till
                    systemet för fullflödesutspädning.

            4.5.3   Start och konditionering av utspädningssystemet och motorn

                    Utspädningssystemet och motorn startas och varmkörs. Provtagningssystemet konditioneras med motorn i drift med
                    nominellt varvtal och 100 % vridmoment under minst 20 minuter, medan man samtidigt kör delflödessystemet eller
                    fullflödes-CVS-systemet med utspädningssystem i två steg. Övningsprov av partikelutsläpp samlas upp.
                    Partikelprovfiltren behöver varken stabiliseras eller vägas och kan kasseras. Filtret får bytas under konditioneringen
                    under förutsättning att den totala provtagningstiden genom filtren och provtagningssystemen är längre än 20 minuter.
                    Flödena ställs in så att de ungefär motsvarar de flöden som valts för transient provning. Vid behov minskas
                    vridmomentet från 100 % vridmoment med bibehållet nominellt varvtal så att den specificerade maximala
                    temperaturen i provtagningsområdet på 191 oC inte överskrids.

            4.5.4   Start av partikelprovtagningssystemet

                    Partikelprovtagningssystemet startas och körs på bypass. Utspädningsluftens bakgrundsnivå av partiklar kan
                    bestämmas genom man tar ett prov av utspädningsluften före avgasernas inlopp i utspädningstunneln.
                    Partikelbakgrundsprovet bör samlas upp under den transienta cykeln, om det finns ett annat
                    partikelprovtagningssystem. I annat fall kan man använda det partikelprovtagningssystem som använts för att samla
                    upp partiklar i den transienta cykeln. Om filtrerad utspädningsluft används, kan en enda mätning av bakgrundsnivån
                    göras före eller efter provet. Om utspädningsluften inte är filtrerad, kan mätningar göras före början och efter slutet
                    av provcykeln, varefter genomsnittet av värdena beräknas.

            4.5.5   Justering av utspädningssystemet

                    Det totala utspädda avgasflödet i ett system med fullflödesutspädning, eller det utspädda avgasflödet genom ett
                    system med delflödesutspädning, skall ställas in så att man eliminerar vattenkondensering i systemet och så att filtret
                    har maximal yttemperatur på mellan 315 K (42°C) och 325 K (52°C).

            4.5.6   Kontroll av analysatorerna

                    Utsläppsanalysatorernas nollpunkt och mätområde ställs in. Om provtagningssäckar används, skall de tömmas på luft.
 ---pagebreak--- L 146/24                SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                      30.4.2004

           4.5.7   Start av motorn

                   Den stabiliserade motorn skall startas inom 5 minuter efter avslutad uppvärmning i enlighet med tillverkarens
                   anvisningar i instruktionsboken, antingen med en startmotor som används i produktionen eller med dynamometern.
                   Alternativt kan man också, utan att stänga av motorn dessemellan, starta provet inom 5 minuter av motorns
                   konditioneringsfas när motorn har frikopplats.

           4.5.8 Provning

           4.5.8.1 Provsekvens

                   Sekvensen inleds när motorn startas från att ha varit avstängd efter konditioneringsfasen eller när den frikopplats, om
                   man startar direkt under motorns konditioneringsfas med motorn i gång. Provet skall utföras enligt den referenscykel
                   som beskrivs i tillägg 4 till bilaga III. Börvärdeskommandona för varvtal och vridmoment skall ges 5 gånger per
                   sekund eller oftare (10 gånger per sekund rekommenderas). Börvärdena beräknas genom linjär interpolering mellan
                   referenscykelns börvärden för frekvensen 1 gång per sekund. Återkopplingssignalerna för varvtal och vridmoment
                   skall registreras minst en gång per sekund under provcykeln, och det är tillåtet att filtrera signalerna elektroniskt.

           4.5.8.2 Analysatorreaktion

                   När man startar motorn eller provsekvensen – det senare om provcykeln startas direkt under konditioneringsfasen –
                   skall man samtidigt starta mätutrustningen, närmare bestämt genom att

                   –        starta insamling eller analys av utspädningsluft, om ett system med fullflödesutspädning används,

                   –        starta uppsamling eller analys av de outspädda eller utspädda avgaserna, beroende på vilken metod som
                            tillämpas,

                   –        starta mätning av mängden utspädda avgaser och av de temperaturer och tryck som behöver registreras,

                   –        starta registrering av avgasmassflödet, om ett system för analys av outspädda avgaser används,

                   )        starta registrering av återkopplingsvärden för varvtal och dynamometerns vridmoment.

                   Om man mäter outspädda avgaser, skall utsläppens koncentrationer (HC, CO och NOx) och avgasmassflödet mätas
                   kontinuerligt och lagras i ett datorsystem med en frekvens på minst 2 gånger per sekund. Alla övriga värden kan
                   registreras med en frekvens på minst 1 gång per sekund. Om man använder analoga analysatorer, skall reaktionen
                   registreras, och kalibreringsuppgifterna får användas online eller offline under provresultatens behandling.

                   Om man använder ett system med fullflödesutspädning, skall HC och NOx mätas kontinuerligt i utspädningstunneln
                   minst 2 gånger per sekund. De genomsnittliga koncentrationerna bestäms genom integrering av analysatorsignalerna
                   under hela provcykeln. Systemets responstid får vara högst 20 sekunder, och den skall vid behov anpassas till CVS-
                   flödets variationer och avvikelser i fråga om provtagningstid per provcykel. CO och CO2 skall bestämmas genom
                   integrering eller genom analys av de koncentrationer i provtagningssäcken som samlats upp under hela provcykeln.
                   Koncentrationerna av gasformiga föroreningar i utspädningsluften skall bestämmas genom integrering eller genom
                   uppsamling i bakgrundssäcken. Alla övriga parametrar som behöver mätas skall registreras med minst en mätning per
                   sekund (1 Hz).

           4.5.8.3 Partikelprovtagning

                   När motorn eller provsekvensen startas – det senare i det fall då provcykeln startas direkt under konditioneringsfasen
                   – skall partikelprovtagningssystemet kopplas om från bypass till partikeluppsamling.

                   Om ett system med delflödesutspädning används, skall provtagningspumparna (en eller flera) ställas in så att flödet
                   genom partikelprovtagningssonden eller överföringsröret hålls proportionellt mot avgasmassflödet.

                   Om ett system med fullflödesutspädning används, skall provtagningspumparna (en eller flera) ställas in så att flödet
                   genom partikelprovtagningssonden eller överföringsröret hålls inom ± 5 % av det inställda flödet. Om
                   flödeskompensering används (dvs. proportionell reglering av provtagningsflödet), måste man visa att förhållandet
                   mellan flödet i huvudtunneln och partikelprovflödet inte varierar med mer än ± 5 % av det inställda värdet (med
                   undantag av de första 10 sekunderna av provtagningen).

                   OBSERVERA:              Vid användning av dubbelutspädning är provtagningsflödet nettoskillnaden mellan flödet
                                           genom provtagningsfiltren och den sekundära utspädningsluftens flöde.

                   Genomsnittstemperaturen och genomsnittstrycket vid inloppet till gasmätarna (en eller flera) eller flödesinstrumentet
                   skall registreras. Om det inställda flödet inte kan hållas under hela provcykeln (med en avvikelse på högst ± 5 %) på
                   grund av stor partikelmassa på filtret, skall provet ogiltigförklaras. Provet skall då göras om med ett lägre flöde
                   och/eller filter med större diameter.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                SV                               Europeiska unionens officiella tidning                                          L 146/25

            4.5.8.4 Motorstopp

                    Om motorn stannar någon gång under provcykeln, skall den konditioneras och startas om, varefter provet upprepas.
                    Om det under provcykeln uppstår fel på någon del av den nödvändiga provutrustningen, skall provet ogiltigförklaras.

            4.5.8.5 Arbetsmoment efter provet

                    När provet avslutats skall mätningen av avgasmassflödet, den utspädda avgasvolymen, gasflödet till
                    uppsamlingssäckarna och partikelprovtagningspumpen stoppas. För integrerande analysatorsystem skall
                    provtagningen fortsätta tills systemets responstider har löpt ut.

                    Om uppsamlingssäckar används, skall koncentrationerna i dem analyseras så snart som möjligt och allra senast 20
                    minuter efter provcykelns slut.

                    Efter avgasprovet används en nollställningsgas och samma spänngas som tidigare för efterkontroll av analysatorerna.
                    Provet skall anses godtagbart om skillnaden mellan resultaten före och efter provet är mindre än 2 % av
                    spänngasvärdet.

                    Partikelfiltren skall ställas tillbaka i vägningskammaren senast en timme efter avslutat prov. De skall konditioneras i
                    en petriskål, som är skyddad mot damm och tillåter luftväxling, i minst en timma och därpå vägas. Filtrens bruttovikt
                    registreras.

            4.6     Verifiering av provresultaten

            4.6.1   Kompensering för tidsfördröjning mellan börvärdessignal och återkopplad signal

                    För att minimera effekten av tidsfördröjningen mellan de återkopplade varvtals- och vridmomentsignalerna
                    respektive referenscykelns signaler (börvärdessignalerna) är det tillåtet att förskjuta hela den återkopplade
                    signalsekvensen framåt eller bakåt i tiden i förhållande till referenscykeln. I sådant fall skall både varvtal och
                    vridmoment förskjutas med samma tidslängd och i samma riktning.

            4.6.2   Beräkning av det arbete som genereras under provcykeln

                    Det verkliga arbete som genereras under provcykeln, Wact (kWh), beräknas med hjälp av alla registrerade värdepar
                    av återkopplade varvtal och vridmoment. Det verkliga arbete, Wact, som provcykeln genererat används för
                    jämförelse med referenscykelns arbete, Wref, och för beräkning av de specifika utsläppen. Samma metod skall
                    användas för integrering av både referenscykelns effekt och den verkliga effekten. Om värden skall bestämmas i
                    punkter mellan angränsande värden i referenscykeln eller mellan uppmätta värden, skall linjär interpolering användas.
                    Vid integrering av referenscykelns arbete och det verkliga arbetet skall alla negativa vridmomentvärden ges värdet
                    noll och tas med. Om integreringen görs för en provtagningsfrekvens på mindre än 5 mätningar per sekund och om
                    vridmomentvärdet under ett givet tidsavsnitt ändras från positivt till negativt eller från negativt till positivt, skall den
                    negativa delen ges värdet noll, dvs. den skall inte tas med i det integrerade värdet. Däremot skall den positiva delen
                    tas med i det integrerade värdet.

                    Wact får avvika med maximalt -15 % och + 5 % från Wref.

            4.6.3   Statistisk validering av provcykeln

                    Linjära regressioner mellan återkopplingsvärdena och referensvärdena skall utföras för varvtal, vridmoment och
                    effekt. Detta görs efter att en eventuell kompensering för tidsfördröjningen gjorts om detta alternativ väljs. Minsta
                    kvadrat-metoden skall användas med bäst anpassade funktion på formeln
                    y = mx + b
                    där:
                    y        =      återkopplingsvärde (verkligt värde) för varvtal (min-1), vridmoment (Nm) eller effekt (kW),
                    m        =      regressionslinjens lutningskoefficient,
                    x        =      referensvärde för varvtal (min-1), vridmoment (Nm) eller effekt (kW),
                    b        =      regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln.
            Skattningens standardavvikelse (SE) för regressionen av y på x samt förklaringsgraden (r2) skall beräknas för varje
            regressionslinje.

            Denna analys bör göras med en frekvens på en punkt per sekund. För att ett prov skall anses som giltigt måste villkoren i
            tabell 1 vara uppfyllda:
 ---pagebreak--- L 146/26                  SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                       30.4.2004

                                                      Tabell 1: Regressionslinjetoleranser

                                                        Varvtal                 Vridmoment                  Effekt
        Skattningens standardavvikelse (SE) för         max. 100 min-1          Max. 13 % av det            Max. 8 % av maxeffekten
        regressionen av y på x                                                  maximala vridmomentet       från bestämningen av
                                                                                från bestämningen av        vridmomentkurvan
                                                                                vridmomentkurvan
        Regressionslinjens lutningskoefficient (m)      0,95–1,03               0,83 – 1,03                 0,89 – 1,03
        Förklaringsgrad (r²)                            Min. 0,9700             Min. 0,8800                 Min. 0,9100
        Regressionslinjens skärningspunkt med y-        ± 50 min-1              ± 20 Nm eller & 2 % av      ± 4 kW eller & 2 % av
        axeln (b)                                                               maximalt vridmoment,        maximal effekt, om det
                                                                                om det senare värdet är     senare värdet är högre
                                                                                högre

             Endast i syfte att beräkna regressionen är det tillåtet att före beräkningen utesluta enstaka mätpunkter som uppfyller villkoren
             i tabell 2. De får dock inte uteslutas när man beräknar cykelns arbete och utsläppen. En tomgångspunkt definieras som en
             punkt med ett normaliserat referensvridmoment på 0 % och ett normaliserat referensvarvtal på 0 %. Man får utesluta punkter
             i hela eller någon del av cykeln.

                                  Tabell 2: Villkor för uteslutning av enstaka punkter från regressionsanalysen
                                                      (uteslutna punkter måste specificeras)

              VILLKOR                                                     VARVTAL OCH/ELLER VRIDMOMENT
                                                                          OCH/ELLER EFFEKTPUNKTER SOM FÅR
                                                                          UTESLUTAS MED HÄNVISNING TILL
                                                                          VILLKOREN I VÄNSTRA KOLUMNEN
              Första 24 (±1) s och sista 25 s                             Varvtal, vridmoment och effekt
              Helt öppet spjäll och vridmomentsåterkoppling < 95 %        Vridmoment och/eller effekt
              av referensvridmoment
              Helt öppet spjäll och varvtalsåterkoppling < 95 % av        Varvtal och/eller effekt
              referensvarvtal
              Stängt spjäll, varvtalsåterkoppling > tomgångsvarvtal +     Vridmoment och/eller effekt
              50 min-1, och vridmomentsåterkoppling > 105 % av
              referensvridmoment
              Stängt spjäll, varvtalsåterkoppling % tomgångsvarvtal +     Varvtal och/eller effekt
              50 min-1, och vridmomentsåterkoppling = av
              tillverkaren fastställt/uppmätt tomgångsvridmoment ±
              2 % av maximalt vridmoment
              Stängt spjäll och varvtalsåterkoppling > 105 % av           Varvtal och/eller effekt
              referensvarvtal
                                                                                "
   5.        Tillägg 1 skall ersättas med följande:

                                                                  "TILLÄGG 1

                                                  MÄT- OCH PROVTAGNINGSMETODER

             1.      MÄT- OCH PROVTAGNINGSMETODER (NRSC-PROV)

                     Gas- och partikelformiga ämnen som släpps ut av motorn skall mätas med hjälp av de metoder som beskrivs i
                     bilaga VI. Metoderna i bilaga VI beskriver de rekommenderade analyssystemen för gasformiga utsläpp (avsnitt 1.1)
                     och de rekommenderade systemen för partikelutspädning och partikelprovtagning (avsnitt 1.2).

             1.1     Dynamometerspecifikation

                     En motordynamometer med de egenskaper som krävs för att genomföra den provcykel som beskrivs i avsnitt 3.7.1 i
                     bilaga III skall användas. Utrustningen för mätning av vridmoment och varvtal skall möjliggöra effektmätning inom
                     de angivna gränserna. Ytterligare beräkningar kan bli nödvändiga. Mätutrustningens noggrannhet skall vara sådan att
                     de maximala toleranser som anges i punkt 1.3 inte överskrids.

             1.2     Avgasflöde

                     Avgasflödet skall bestämmas med en av de metoder som anges i avsnitten 1.2.1–1.2.4.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                         L 146/27

            1.2.1   Metod med direkt mätning

                    Direkt mätning av avgasflödet med flödesmunstycke eller motsvarande mätsystem (för närmare upplysningar se ISO
                    5167:2000).

                    OBSERVERA:              Direkt mätning av avgasflödet är en svår uppgift. Försiktighetsåtgärder skall vidtas för att
                                            undvika mätfel som ger fel utsläppsvärden.

            1.2.2   Metod med mätning av luft och bränsle

                    Mätning av luftflödet och bränsleflödet.

                    Luft- och bränsleflödesmätare med den noggrannhet som anges i avsnitt 1.3 skall användas.

                    Beräkningen av avgasflödet skall göras enligt följande formel:
                           GEXHW = GAIRW + GFUEL (massflöde avgaser på våt bas)

            1.2.3   Kolbalansmetoden

                    Beräkning av avgasmassan utifrån bränsleförbrukning och avgaskoncentrationer med hjälp av kolbalansmetoden (se
                    tillägg 3 till bilaga III).

            1.2.4   Metod med spårgasmätning

                    Mätning av koncentrationen av en spårgas i avgaserna.
                    En känd mängd inert gas (t.ex. rent helium) sprutas in i avgasflödet som spårgas. Gasen blandar sig med och späds ut
                    av avgaserna men får inte reagera i avgasröret. Gasens koncentration i avgasprovet mäts.

                    För en fullständig blandning av spårgasen placeras avgasprovtagningssonden minst 1 m eller 30 gånger avgasrörets
                    diameter, om det senare värdet är högre, nedströms spårgasens insprutningspunkt. Provtagningssonden får placeras
                    närmare insprutningspunkten, om man verifierat fullständig blandning genom att jämföra spårgasens koncentration
                    med referenskoncentrationen när gasen sprutas in uppströms i motorn.

                    Spårgasflödet skall ställas in så att spårgaskoncentrationen vid tomgångsvarvtal och efter blandning är lägre än fullt
                    skalutslag på gasanalysatorn.

            Beräkningen av avgasflödet skall göras enligt följande formel:

                                                                       G T " " EXH
                                                 G EXHW $
                                                               60 " "conc mix # conc a #

            där

            GEXHW =         momentant avgasmassflöde (kg/s)
            GT              =      spårgasflöde (cm³/min)
            concmix =       spårgasens momentana koncentration efter blandning (ppm)
            $EXH            =      avgasernas densitet (kg/m³)
            conca           =      spårgasens bakgrundskoncentration i inloppsluften (ppm)

            Spårgasens bakgrundskoncentration (conca) kan bestämmas som genomsnittet av de bakgrundskoncentrationer som mäts
            omedelbart före och efter provningen.

            Om bakgrundskoncentrationen är lägre än 1 % av spårgasens koncentration efter blandning (concmix.) vid maximalt
            avgasflöde, får man bortse från bakgrundskoncentrationen.

            Hela systemet skall uppfylla noggrannhetsspecifikationerna för avgasflödet och kalibreras i enlighet med avsnitt 1.11.2 i
            tillägg 2.
 ---pagebreak--- L 146/28                    SV                                Europeiska unionens officiella tidning                                    30.4.2004

            1.2.5     Metod med mätning av luftflöde och luft-bränsleförhållande

                      Beräkning av avgasmassan utifrån luftflöde och luft-bränsleförhållande. Beräkningen av det momentana
                      avgasmassflödet skall göras enligt följande formel:

                                                                           #      1       &
                                                       G EXHW * G AIRW " $$1 )            '
                                                                           %   A/Fst " " '(
                                                            A / Fst " 14,5
                                                       varvid
                                                             $           2 " conc CO " 10 "4 '
                                                             %        1+                     (
              $      conc CO " 10 " 4                    '   %             3,5 " conc        (
              %100 -
              %
                                      + conc HC " 10 " 4 ( * % 0,45 #
                                                         (
                                                                                CO2
                                                                                "
                                                                                ( " conc CO2 * conc CO " 10 " 4             #
              &             2                            ) % %            conc CO " 10  "4   (
                                                                       1*                    (
                                                             %             3,5 " conc CO2 ()
                                                             &
       " ,
                                                         "
                                             6,9078 " conc CO2 * conc CO " 10 " 4 * conc HC " 10 " 4           #
                      där     A/Fst             =      stökiometriskt luft-bränsleförhållande (kg/kg)

                              "                 =      relativt luft-bränsleförhållande

                              conc              =      koncentration av torr CO2 (%)
                                      CO2
                              concCO =          koncentration av torr CO (ppm)

                              concHC =          koncentration av HC (ppm)

            OBSERVERA: Beräkningen gäller diesel med ett H/C-förhållande lika med 1,8.

                      Luftflödesmätaren skall uppfylla de noggrannhetskrav som specificeras i tabell 3, CO2-analysatorn skall uppfylla
                      kraven i avsnitt 1.4.1, och hela systemet skall uppfylla noggrannhetsspecifikationerna för avgasflödet.

                      Alternativt kan man använda utrustning för mätning av luft-bränsleförhållandet, exempelvis en sensor av Zirconia-
                      typ, för att mäta det relativa luft-bränsleförhållandet i enlighet med specifikationerna i avsnitt 1.4.4.

            1.2.6     Totalt flöde utspädda avgaser

                      Om ett system med fullflödesutspädning används, skall de utspädda avgasernas totala flöde (GTOTW) mätas med PDP,
                      CFV eller SSV (punkt 1.2.1.2 i bilaga VI). Noggrannheten skall uppfylla kraven i avsnitt 2.2 i tillägg 2 till bilaga III.

            1.3 Noggrannhet

                      Kalibreringen av samtliga mätinstrument skall göras i enlighet med nationella (eller internationella) standarder och
                      uppfylla de krav som anges i tabell 3:

                                                      Tabell 3: Mätinstrumentens noggrannhet
       Nr           Mätinstrument                            Noggrannhet

       1            Motorvarvtal                             & det högsta av följande värden: 2 % av avläst värde eller & 1 % av maxvärdet
                                                             för motorn
       2            Vridmoment                               & det högsta av följande värden: 2 % av avläst värde eller & 1 % av maxvärdet
                                                             för motorn
       3            Bränsleförbrukning                       & 2 % av maxvärdet för motorn
       4            Luftförbrukning                          & det högsta av följande värden: 2 % av avläst värde eller & 1 % av maxvärdet
                                                             för motorn
       5            Avgasflöde                               & det högsta av följande värden: 2,5 % av avläst värde eller & 1,5 % av
                                                             maxvärdet för motorn
       6            Temperaturer % 600 K                     & 2 K absolutvärde
       7            Temperaturer > 600 K                     & 1 % av avläst värde
       8            Avgastryck                               & 0,2 kPa absolutvärde
       9            Inloppsluftens undertryck                & 0,05 kPa absolutvärde
 ---pagebreak--- 30.4.2004                   SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                         L 146/29

       Nr           Mätinstrument                        Noggrannhet
       10           Atmosfärtryck                        & 0,1 kPa absolutvärde
       11           Övriga tryck                         & 0,1 kPa absolutvärde
       12           Absolut luftfuktighet                & 5 % av avläst värde
       13           Luftflödets utspädning               & 2 % av avläst värde
       14           Utspätt avgasflöde                   & 2 % av avläst värde

            1.4       Bestämning av gasformiga ämnen

            1.4.1     Allmänna analysatorspecifikationer

                      Analysatorerna skall ha ett mätområde som är lämpligt för den noggrannhet som krävs vid mätning av
                      koncentrationerna av ämnen i avgaserna (punkt 1.4.1.1). Analysatorerna bör ställas in på ett sådant sätt att den
                      uppmätta koncentrationen ligger på mellan 15 och 100 % av fullt skalutslag.

                      Om det fulla skalvärdet är 155 ppm (eller ppm C) eller lägre, eller om avläsningssystem (datorer, datainsamlare) som
                      ger tillräcklig noggrannhet och avläsningsnoggrannhet under 15 % av fullt skalutslag används, kan även
                      koncentrationer under 15 % av fullt skalutslag godtas. I sådana fall skall ytterligare kalibreringar göras för att
                      säkerställa kalibreringskurvornas noggrannhet – punkt 1.5.5.2 i tillägg 2 till bilaga III.

                      Utrustningens elektromagnetiska kompatibilitet (EMC) skall ligga på en sådan nivå att ytterligare fel minimeras.

            1.4.1.1 Mätfel

                              Analysatorn får inte avvika från den nominella kalibreringspunkten med mer än ± 2 % av avläst värde eller ±
                              0,3 % av hela mätområdet, om det senare värdet är högre.

                              OBSERVERA:              I denna standard avses med noggrannhet avvikelsen mellan avläst värde på
                                                      analysatorn och de nominella kalibreringsvärden som erhålls med hjälp av en
                                                      kalibreringsgas (( verkligt värde).

            1.4.1.2 Repeterbarhet

                              Repeterbarheten, definierad som 2,5 gånger standardavvikelsen vid tio upprepade reaktioner på en viss
                              kalibrerings- eller spänngas, får inte vara större än ± 1 % av koncentrationen vid fullt skalutslag för varje
                              mätområde över 155 ppm (eller ppm C) som används eller ± 2 % av varje mätområde under 155 ppm
                              (eller ppm C) som används.

            1.4.1.3 Störningar

                           Analysatorns största reaktionsvariation på nollställnings- och kalibrerings- eller spänngaser över en
                           tiosekundersperiod får inte överstiga 2 % av fullt skalutslag för samtliga mätområden som används.
            1.4.1.4 Nollpunktsavvikelse

                              Nollpunktsavvikelsen under en entimmesperiod skall vara mindre än 2 % av fullt skalutslag för det lägsta
                              mätområde som används. Nollpunktsreaktion definieras som den genomsnittliga reaktionen, inklusive
                              störningar, på en nollställningsgas under ett 30-sekundersintervall.

            1.4.1.5 Spännavvikelse

                              Spännavvikelsen under en entimmesperiod skall vara mindre än 2 % av fullt skalutslag för det lägsta
                              mätområde som används. Spänn definieras som skillnaden mellan spännutslag och nollpunktsutslag.
                              Spännreaktion definieras som den genomsnittliga reaktionen, inklusive störningar, på en spänngas under ett
                              30-sekundersintervall.

            1.4.2             Gastorkning

                              Torkanordningen (ej obligatorisk) skall ha minimal inverkan på koncentrationen av de gaser som mäts.
                              Kemiska torkare är inte godtagbara som metod för att avlägsna vatten från provet.
            1.4.3             Analysatorer

                              I avsnitten 1.4.3.1–1.4.3.5 beskrivs de mätprinciper som skall användas. En detaljerad beskrivning av
                              mätsystemen finns i bilaga VI.

                              De gaser som skall mätas skall analyseras med hjälp av följande instrument. För olinjära analysatorer är det
                              tillåtet att använda linjaritetskretsar.
 ---pagebreak--- L 146/30               SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                         30.4.2004

           1.4.3.1 Analys av kolmonoxid (CO)

                         Kolmonoxidanalysatorn skall vara en infrarödanalysator med spridningsoptik av absorptionstyp.

           1.4.3.2 Analys av koldioxid (CO2)

                         Koldioxidanalysatorn skall vara en infrarödanalysator med spridningsoptik av absorptionstyp.

           1.4.3.3 Analys av kolväten (HC)

                         Kolväteanalysatorn skall vara av typen uppvärmd flamjonisationsdetektor (HFID) med uppvärmda detektorer,
                         ventiler, rörledningar etc., så att gasens temperatur hålls vid 463 K (190 °C) ± 10 K.

           1.4.3.4 Analys av kväveoxider (NOx)

                         Analysatorn för kväveoxider skall vara av typen kemiluminiscensdetektor (CLD) eller uppvärmd
                         kemiluminiscensdetektor (HCLD) med NO2/NO-omvandlare, om mätningen görs på torr bas. Om mätningen
                         görs på våt bas, skall en HCLD med omvandlare som hålls på en temperatur över 328 K (55 °C) användas,
                         förutsatt att vattendämpningskontrollen (punkt 1.9.2.2 i tillägg 2 till bilaga III) utförts med tillfredsställande
                         resultat.

                         Provtagningsbanan skall för både CLD och HCLD ha en väggtemperatur på mellan 328 och 473 K (55 °C–
                         200 °C) fram till omvandlaren (torr mätning) respektive analysatorn (våt mätning).

           1.4.4         Mätning av luft-bränsleförhållande

                         Utrustningen för mätning av luft-bränsleförhållandet, som används för att bestämma avgasflödet i enlighet
                         med punkt 1.2.5, skall vara en sensor med stort mätområde eller en lambdasensor av Zirconia-typ.

                         Sensorn skall monteras direkt på avgasröret, där avgastemperaturen är tillräckligt hög för att eliminera
                         vattenkondensering.

                         Sensorns, och den inbyggda elektronikens, noggrannhet skall ligga inom

                                 & 3 % av avläst värde " < 2
                                 & 5 % av avläst värde 2 % " < 5
                                 & 10 % av avläst värde 5 % "

                         För att uppfylla ovannämnda noggrannhetskrav skall man kalibrera sensorn enligt instrumenttillverkarens
                         anvisningar.

           1.4.5         Provtagning av gasformiga utsläpp

                         Provtagningssonderna för gasformiga utsläpp skall i den mån detta är tillämpligt placeras minst 0,5 m eller tre
                         gånger avgasrörets diameter – beroende på vilket avstånd som är störst – framför avgassystemets utsläpp och
                         tillräckligt nära motorn för att säkerställa en avgastemperatur på minst 343 K (70 °C) vid sonden.

                         I flercylindriga motorer med avgasgrenrör skall sondens inlopp placeras tillräckligt långt nedströms motorn
                         för att säkerställa att provet är representativt för de genomsnittliga avgasutsläppen från samtliga cylindrar. I
                         flercylindriga motorer med avgränsade grupper av grenrör, t.ex. i en V-motor, är det tillåtet att ta ett prov
                         separat från varje grupp och beräkna det genomsnittliga avgasutsläppet. Andra metoder som har visat sig ge
                         samma resultat som de ovan angivna får användas. Vid beräkning av avgasutsläppen skall motorns totala
                         avgasmassflöde användas.
                         Om avgasernas sammansättning påverkas av ett system för efterbehandling av avgaser, skall avgasprovet tas
                         uppströms denna anordning under provskede I och nedströms denna anordning under provskede II. Om ett
                         fullflödessystem används för bestämning av partiklarna kan de gasformiga utsläppen även bestämmas i de
                         utspädda avgaserna. Provtagningssonderna skall vara nära partikelprovtagningssonden i utspädningstunneln
                         (DT punkt 1.2.1.2 i bilaga VI och PSP avsnitt 1.2.2. i bilaga VI). CO och CO2 får alternativt bestämmas
                         genom provtagning i säck med påföljande mätning av koncentrationen i provtagningssäcken.

           1.5           Bestämning av partiklar

                         För bestämningen av partiklar krävs ett utspädningssystem. Utspädning kan ske genom ett system med
                         delflödesutspädning eller ett system med fullflödesutspädning. Utspädningssystemets flödeskapacitet skall
                         vara tillräcklig för att fullständigt eliminera vattenkondensering i utspädnings- och provtagningssystemen
                         samt hålla den utspädda avgasen mellan 315 K (42°C) och 325 K (52°C) omedelbart framför filterhållaren.
                         Avfuktning av utspädningsluften innan denna kommer in i utspädningssystemet är tillåten om luftfuktigheten
 ---pagebreak--- 30.4.2004                 SV                               Europeiska unionens officiella tidning                                          L 146/31

                            är hög. Förvärmning av utspädningsluften till en temperatur över gränsen på 303 K (30 °C) rekommenderas,
                            om den omgivande temperaturen ligger under 293 K (20 °C). Temperaturen hos utspädningsluften får
                            emellertid inte överstiga 325 K (52 °C), innan avgasen leds in i utspädningstunneln.

                            OBSERVERA:                 Vid förfarandet för stationära driftsförhållanden får filtertemperaturen vara lika med
                                                       eller lägre än maximalvärdet på 325 K (52 °C). Man behöver dock inte hålla sig inom
                                                       temperaturintervallet 42 °C–52 °C.

                            I ett system med delflödesutspädning skall partikelprovtagningssonden placeras framför och nära gassonden
                            enligt definition i avsnitt 4.4 och i enlighet med EP och SP i figur 4–12 i punkt 1.2.1.1 i bilaga VI.

                            Systemet med delflödesutspädning skall vara utformat så att avgasströmmen delas i två delar, varav den
                            mindre späds ut med luft och därefter används för partikelmätning. Det är väsentligt att utspädningsfaktorn
                            bestäms med stor noggrannhet. Olika metoder för delning kan användas, varvid den använda
                            delningsmetoden i hög grad avgör vilka provtagningsredskap och provtagningsförfaranden som skall
                            användas (punkt 1.2.1.1 i bilaga VI).

                            För att bestämma partikelmassan krävs ett partikelprovtagningssystem, partikelprovtagningsfilter, en
                            mikrogramvåg och en vägningskammare med kontrollerad temperatur och fuktighet.

                            Vid partikelprovtagning kan två metoder användas:

                            –         Vid metoden med ett filter används ett filterpar (se punkt 1.5.1.3 i detta tillägg) för samtliga steg i
                                      provcykeln. Särskild uppmärksamhet måste ägnas provtagningstiderna och provtagningsflödena
                                      under provets insamlingsfas. Endast ett filterpar krävs emellertid för provcykeln.
                            –         Enligt metoden med flera filter skall ett filterpar (se punkt 1.5.1.3) användas för varje enskilt steg i
                                      provcykeln. Denna metod tillåter mer flexibla provtagningsförfaranden men kräver fler filter.

            1.5.1           Partikelprovtagningsfilter

            1.5.1.1 Filterspecifikationer

                            Vid certifieringsprov krävs fluorkarbonbelagda glasfiberfilter eller fluorkarbonbaserade membranfilter. För
                            särskilda ändamål får andra filtermaterial användas. Samtliga filtertyper skall ha en insamlingskapacitet för
                            0,3 µm DOP (dioktylftalat) på minst 99 % vid en gashastighet på ytan mellan 35 och 100 cm/s. Vid
                            korrelationsundersökningar som utförs mellan laboratorier eller mellan en tillverkare och en
                            godkännandemyndighet skall filter av identisk kvalitet användas.

            1.5.1.2 Filterstorlek

                            Partikelfiltren skall ha en diameter av minst 47 mm (37 mm effektiv diameter). Filter med större diameter
                            godtas (punkt 1.5.1.5).

            1.5.1.3 Huvudfilter och sekundärfilter

                            Proven på de utspädda avgaserna tas under provsekvensen med ett seriekopplat filterpar (ett huvudfilter och
                            ett sekundärfilter). Sekundärfiltret skall vara placerat högst 100 mm bakom huvudfiltret, och filtren får inte
                            beröra varandra. Filtren kan vägas separat eller parvis med de effektiva sidorna mot varandra.

            1.5.1.4 Hastighet på filterytan

                          En gashastighet på ytan på mellan 35 och 100 cm/s genom filtret skall uppnås. Tryckfallet mellan provets
                          början och slut får inte öka med mer än 25 kPa.
            1.5.1.5 Provmassa

                            Den rekommenderade minsta provmassan på de vanligast förekommande filterstorlekarna visas i
                            nedanstående tabell. För större filter skall minsta provmassa vara 0,065 mg/1 000 mm² filterarea.

                                      Filterdiameter        Rekommenderad effektiv diameter (mm)         Rekommenderad minsta provmassa
                                           (mm)                                                                      (mg)
                                47                        37                                            0,11
                                70                        60                                            0,25
                                90                        80                                            0,41
                                110                       100                                           0,62

                            Vid metoden med flera filter är den totala rekommenderade minsta provmassan för samtliga filter lika med
                            produkten av det relevanta värdet ovan och kvadratroten av det totala antalet steg.

            1.5.2           Specifikationer för vägningskammaren och analysvågen
 ---pagebreak--- L 146/32                 SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                          30.4.2004

           1.5.2.1 Villkor för vägningskammaren

                           Vid all konditionering och vägning av filter skall temperaturen i den kammare där partikelfiltren
                           konditioneras och vägs hållas vid en temperatur på 295 K (22 °C) ± 3 K. Luftfuktigheten skall hållas på en
                           sådan nivå att daggpunkten, dvs. den temperatur då kondens inträffar, ligger på 282,5 (9,5 °C) ± 3 K, och den
                           relativa luftfuktigheten skall vara 45 ± 8 %.

           1.5.2.2 Vägning av referensfilter

                           Kammaren skall vara fri från alla eventuella föroreningar från omgivningen (t.ex. damm) som kan sätta sig på
                           partikelfiltren under stabiliseringen. Avvikelser från de specifikationer för vägningskammaren som anges i
                           punkt 1.5.2.1 tillåts om avvikelserna varar i högst 30 minuter. Vägningskammaren bör uppfylla de
                           nödvändiga specifikationerna innan personal kommer in i vägningskammaren. Minst två oanvända
                           referensfilter eller referensfilterpar skall vägas inom fyra timmar från, men helst samtidigt med, vägningen av
                           provtagningsfiltren (-filterparen). Referensfiltren skall vara av samma storlek och material som
                           provtagningsfiltren.

                           Om referensfiltrets eller referensfilterparens genomsnittliga vikt mellan vägningarna av provtagningsfiltren
                           ändras med mer än 10 #g, skall samtliga provtagningsfilter kasseras och avgasprovet göras om.

                           Om stabilitetskriterierna för vägningskammaren enligt punkt 1.5.2.1 inte uppfylls, men vägningen av
                           referensfiltren (-filterparen) uppfyller ovanstående kriterier, får motortillverkaren välja mellan att godta de
                           uppmätta värdena för provtagningsfiltrens vikt eller ogiltigförklara proven, justera vägningskammarens
                           kontrollsystem och göra om proven.

           1.5.2.3 Analysvåg

                           Den analysvåg som skall användas för att bestämma vikten hos samtliga filter skall ha en noggrannhet
                           (standardavvikelse) på 2 µg och en avläsningsnoggrannhet på 1 µg (1 siffra = 1 µg) enligt tillverkarens
                           uppgifter.

           1.5.2.4 Eliminering av effekter av statisk elektricitet

                           För att eliminera effekterna av statisk elektricitet skall filtren neutraliseras före vägningen, t.ex. med hjälp av
                           poloniumneutraliserare eller en anordning med motsvarande verkan.

           1.5.3           Ytterligare specifikationer för partikelmätning

                         Samtliga delar av utspädningssystemet och provtagningssystemet, från avgasröret fram till filterhållaren, som
                         kommer i kontakt med outspädda och utspädda avgaser skall vara konstruerade på ett sådant sätt att minsta
                         möjliga avsättning och ändring av partiklarna sker. Samtliga delar skall vara av elektriskt ledande material
                         som inte reagerar med avgasernas beståndsdelar, och de skall vara jordade för att förhindra elektrostatiska
                         effekter.
   2.              MÄT- OCH PROVTAGNINGSMETODER (NRTC-PROV)

   2.1             Inledning

                   Gas- och partikelformiga ämnen som släpps ut av motorn skall mätas med hjälp av de metoder som beskrivs i
                   bilaga VI. Metoderna i bilaga VI beskriver de rekommenderade analyssystemen för gasformiga utsläpp (avsnitt 1.1)
                   och de rekommenderade systemen för partikelutspädning och partikelprovtagning (avsnitt 1.2).

   2.2             Dynamometer och övrig provrumsutrustning

                   Följande utrustning skall användas för avgasprov av motorer anslutna till motordynamometrar.
   2.2.1           Motordynamometrar

                   En motordynamometer med lämpliga specifikationer skall användas för att köra den provcykel som beskrivs i tillägg
                   4 till denna bilaga. Utrustningen för mätning av vridmoment och varvtal skall möjliggöra effektmätning inom de
                   angivna gränserna. Ytterligare beräkningar kan bli nödvändiga. Mätutrustningens noggrannhet skall vara sådan att de
                   maximala toleranser som anges i tabell 3 inte överskrids.
 ---pagebreak--- 30.4.2004             SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                        L 146/33

   2.2.2         Övriga instrument

                 Mätinstrument för bränsleförbrukning, luftförbrukning, kyl- och smörjmedlens temperaturer, avgasernas tryck,
                 undertrycket i inloppsgrenröret, atmosfärstrycket, luftfuktigheten och bränsletemperaturen skall användas efter
                 behov. Dessa instrument skall uppfylla kraven i tabell 3:

                                                 Tabell 3: Mätinstrumentens noggrannhet

            Nr       Mätinstrument                         Noggrannhet
            1        Motorvarvtal                          & det högsta av följande värden: 2 % av avläst värde eller & 1 %
                                                           av maxvärdet för motorn
            2        Vridmoment                            & det högsta av följande värden: 2 % av avläst värde eller & 1 %
                                                           av maxvärdet för motorn
            3        Bränsleförbrukning                    & 2 % av maxvärdet för motorn
            4        Luftförbrukning                       & det högsta av följande värden: 2 % av avläst värde eller & 1 %
                                                           av maxvärdet för motorn
            5        Avgasflöde                            & det högsta av följande värden: 2,5 % av avläst värde eller &
                                                           1,5 % av maxvärdet för motorn
            6        Temperaturer % 600 K                  & 2 K absolutvärde
            7        Temperaturer > 600 K                  & 1 % av avläst värde
            8        Avgastryck                            & 0,2 kPa absolutvärde
            9        Inloppsluftens undertryck             & 0,05 kPa absolutvärde
            10       Atmosfärtryck                         & 0,1 kPa absolutvärde
            11       Övriga tryck                          & 0,1 kPa absolutvärde
            12       Absolut luftfuktighet                 & 5 % av avläst värde
            13       Luftflödets utspädning                & 2 % av avläst värde
            14       Utspätt avgasflöde                    & 2 % av avläst värde

   2.2.3         Outspätt avgasflöde

                 För att kunna beräkna utsläppen i de outspädda avgaserna och styra ett system med delflödesutspädning måste man
                 känna till avgasmassflödet. För bestämning av avgasmassflödet kan någon av nedanstående metoder användas.

                 För beräkning av utsläppen skall båda metoders responstid vara lika med eller kortare än vad som krävs för
                 analysatorer enligt definitionen i avsnitt 1.11.1 i tillägg 2.

                 För styrning av ett system med delflödesutspädning krävs en snabbare reaktion. För delflödessystem med
                 direktstyrning krävs en responstid på % 0,3 s. När det gäller delflödessystem med look ahead-styrning, som bygger på
                 resultaten från en tidigare provkörning, måste systemet för avgasflödesmätning ha en responstid på % 5 s med en
                 stegtid på % 1 s. Systemets responstid skall specificeras av instrumenttillverkaren. De kombinerade responstidskraven
                 för avgasflöde och delflödessystem framgår av avsnitt 2.4.

                 Metod med direkt mätning

                 Direkt mätning av det momentana avgasflödet kan exempelvis ske med hjälp av

                 –      differentialtrycksutrustning, såsom flödesmunstycke (för närmare uppgifter se ISO 5167: 2000),
                 –      ultraljudsflödesmätare,

                 –      Vortex-flödesmätare.

                 Försiktighetsåtgärder skall vidtas för att undvika mätfel som ger fel utsläppsvärden. Detta innebär bland annat
                 noggrann installation av utrustningen i motorns avgassystem enligt instrumenttillverkarens rekommendationer och
                 god branschpraxis. Särskilt motorns prestanda och utsläpp får inte påverkas av utrustningens installation.

                 Flödesmätarna skall uppfylla de noggrannhetskrav som specificeras i tabell 3.

                 Metod med mätning av luft och bränsle
 ---pagebreak--- L 146/34                 SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                       30.4.2004

                   Mätning av luftflödet och bränsleflödet med lämpliga flödesmätare. Beräkningen av det momentana avgasflödet skall
                   göras enligt följande formel:

                   GEXHW =         GAIRW + GFUEL (massflöde avgaser på våt bas)

                   Flödesmätarna skall uppfylla de noggrannhetskrav som specificeras i tabell 3, men också vara så noggranna att de
                   uppfyller noggrannhetsspecifikationerna för avgasflödet.
                   Metod med spårgasmätning

                   Mätning av koncentrationen av en spårgas i avgaserna.

                   En känd mängd inert gas (t.ex. rent helium) sprutas in i avgasflödet som spårgas. Gasen blandar sig med och späds ut
                   av avgaserna men får inte reagera i avgasröret. Gasens koncentration i avgasprovet mäts.

                   För en fullständig blandning av spårgasen placeras avgasprovtagningssonden minst 1 m eller 30 gånger avgasrörets
                   diameter, om det senare värdet är högre, nedströms spårgasens insprutningspunkt. Provtagningssonden får placeras
                   närmare insprutningspunkten, om man verifierat fullständig blandning genom att jämföra spårgasens koncentration
                   med referenskoncentrationen när gasen sprutas in uppströms i motorn.

                   Spårgasflödet skall ställas in så att spårgaskoncentrationen vid tomgångsvarvtal och efter blandning är lägre än fullt
                   skalutslag på gasanalysatorn.

                   Beräkningen av avgasflödet skall göras enligt följande formel:

                                                                     GT " " EXH
                                                    GEXHW $
                                                               60 " "concmix # conca #
                   där

                   GEXHW           =       momentant avgasmassflöde (kg/s)
                   GT              =       spårgasflöde (cm³/min)
                   concmix         =       spårgasens momentana koncentration efter blandning (ppm)
                   $EXH            =       avgasernas densitet (kg/m³)
                   conca           =       spårgasens bakgrundskoncentration i inloppsluften (ppm)

                   Spårgasens bakgrundskoncentration (conca) kan bestämmas som genomsnittet av de bakgrundskoncentrationer som
                   mäts omedelbart före och efter provningen.

                   Om bakgrundskoncentrationen är lägre än 1 % av spårgasens koncentration efter blandning (concmix.) vid maximalt
                   avgasflöde, får man bortse från bakgrundskoncentrationen.

                   Hela systemet skall uppfylla noggrannhetsspecifikationerna för avgasflödet och kalibreras i enlighet med punkt
                   1.11.2 i tillägg 2.

                   Metod med mätning av luftflöde och luft-bränsleförhållande

                   Beräkning av avgasmassan utifrån luftflöde och luft-bränsleförhållande. Beräkningen av det momentana
                   avgasmassflödet skall göras enligt följande formel:

                                                                  #        1     &
                                               G EXHW * G AIRW " $$1 )           '
                                                                                '
                                                                  %    A/Fst " " (
                                                       A / Fst " 14,5
                                                    varvid
                                                          $            2 " conc CO " 10 "4 '
                                                          %        1 +                     (
           $      conc CO " 10 " 4                    '   %              3,5 " conc        (
           %100 -
           %
                                   + conc HC " 10 " 4 ( * % 0,45 #
                                                      ( %
                                                                                CO2
                                                                                "
                                                                                ( " conc CO2 * conc CO " 10 " 4       #
           &             2                            ) %               conc  CO " 10 "4   (
                                                                     1*                    (
                                                          %              3,5 " conc        (
                                                          &                         CO2    )
   " ,
                                                "
                                       6,9078 " conc CO2 * conc CO " 10 " 4 * conc HC " 10 " 4       #
 ---pagebreak--- 30.4.2004                  SV                            Europeiska unionens officiella tidning                                        L 146/35

               där A/Fst            =      stökiometriskt luft-bränsleförhållande (kg/kg)

                            "              =       relativt luft-bränsleförhållande

                            conc           =       koncentration av torr CO2 (%)
                                   CO2
                            concCO =       koncentration av torr CO (ppm)

                            concHC =       koncentration av HC (ppm)

            OBSERVERA: Beräkningen gäller diesel med ett H/C-förhållande lika med 1,8.

                    Luftflödesmätaren skall uppfylla de noggrannhetskrav som specificeras i tabell 3, CO2-analysatorn skall uppfylla
                    kraven i punkt 2.3.1, och hela systemet skall uppfylla noggrannhetsspecifikationerna för avgasflödet.

                    Alternativt kan man använda utrustning för mätning av luft-bränsleförhållandet, exempelvis en sensor av Zirconia-
                    typ, för att mäta luftöverskottsförhållandet i enlighet med specifikationerna i punkt 2.3.4.

   2.2.4            Utspätt avgasflöde

                    För att kunna beräkna utsläppen i de utspädda avgaserna måste man känna till de utspädda avgasernas massflöde. Det
                    sammanlagda utspädda avgasflödet under provcykeln (kg per prov) skall räknas fram med hjälp av mätvärdena från
                    hela provcykeln och motsvarande kalibreringsdata för flödesmätningsutrustningen (V0 för PDV, KV för CFV, Cd för
                    SSV) med hjälp av motsvarande metoder som beskrivs i punkt 2.2.1 i tillägg 3. Om den sammanlagda provmassan för
                    mätning av partiklar och gasformiga föroreningar överskrider 0,5 % av det totala CVS-flödet, skall CVS-flödet
                    korrigeras, eller också skall partikelprovflödet återföras till CVS-systemet innan det når flödesmätaren.

   2.3              Bestämning av gasformiga ämnen

   2.3.1            Allmänna analysatorspecifikationer

                    Analysatorerna skall ha ett mätområde som är lämpligt för den noggrannhet som krävs vid mätning av
                    koncentrationerna av ämnen i avgaserna (punkt 1.4.1.1). Analysatorerna bör ställas in på ett sådant sätt att den
                    uppmätta koncentrationen ligger på mellan 15 och 100 % av fullt skalutslag.

                    Om det fulla skalvärdet är 155 ppm (eller ppm C) eller lägre, eller om avläsningssystem (datorer, datainsamlare) som
                    ger tillräcklig noggrannhet och avläsningsnoggrannhet under 15 % av fullt skalutslag används, kan även
                    koncentrationer under 15 % av fullt skalutslag godtas. I sådana fall skall ytterligare kalibreringar göras för att
                    säkerställa kalibreringskurvornas noggrannhet – punkt 1.5.5.2 i tillägg 2 till bilaga III.

                    Utrustningens elektromagnetiska kompatibilitet (EMC) skall ligga på en sådan nivå att ytterligare fel minimeras.

   2.3.1.1 Mätfel

                    Analysatorn får inte avvika från den nominella kalibreringspunkten med mer än ± 2 % av avläst värde eller ± 0,3 %
                    av hela mätområdet, om det senare värdet är högre.

                    OBSERVERA:             I denna standard avses med noggrannhet avvikelsen mellan avläst värde på analysatorn och de
                                           nominella kalibreringsvärden som erhålls med hjälp av en kalibreringsgas (( verkligt värde).

   2.3.1.2 Repeterbarhet

                    Repeterbarheten, definierad som 2,5 gånger standardavvikelsen vid tio upprepade reaktioner på en viss kalibrerings-
                    eller spänngas, får inte vara större än ± 1 % av koncentrationen vid fullt skalutslag för varje mätområde över 155 ppm
                    (eller ppm C) som används eller ± 2 % av varje mätområde under 155 ppm (eller ppm C) som används.

   2.3.1.3 Störningar

                  Analysatorns största reaktionsvariation på nollställnings- och kalibrerings- eller spänngaser över en
                  tiosekundersperiod får inte överstiga 2 % av fullt skalutslag för samtliga mätområden som används.
   2.3.1.4 Nollpunktsavvikelse

                    Nollpunktsavvikelsen under en entimmesperiod skall vara mindre än 2 % av fullt skalutslag för det lägsta mätområde
                    som används. Nollpunktsreaktion definieras som den genomsnittliga reaktionen, inklusive störningar, på en
                    nollställningsgas under ett 30-sekundersintervall.
 ---pagebreak--- L 146/36                  SV                              Europeiska unionens officiella tidning                                       30.4.2004

   2.3.1.5 Spännavvikelse

                     Spännavvikelsen under en entimmesperiod skall vara mindre än 2 % av fullt skalutslag för det lägsta mätområde som
                     används. Spänn definieras som skillnaden mellan spännutslag och nollpunktsutslag. Spännreaktion definieras som
                     den genomsnittliga reaktionen, inklusive störningar, på en spänngas under ett 30-sekundersintervall.

   2.3.1.6 Stegtid

                     Vid analys av outspädda avgaser får stegtiden för analysatorn i mätsystemet inte överskrida 2,5 s.

                     OBSERVERA:              En utvärdering av analysatorns responstid räcker inte för att fastställa hela systemets
                                             lämplighet för transient provning. Systemets volymer, särskilt dödvolymer, påverkar inte bara
                                             transporttiden från sonden till analysatorn utan även stegtiden. Även eventuella transporttider
                                             inuti analysatorn definieras som analysatorns responstid, vilket även gäller omvandlaren eller
                                             vattenavskiljaren i en NOx-analysator. Bestämningen av systemets totala responstid beskrivs i
                                             avsnitt 1.11.1 i tillägg 2.
   2.3.2             Gastorkning

                     Samma specifikationer som för NRSC-prov gäller (se avsnitt 1.4.2) enligt följande:

                     Torkanordningen (ej obligatorisk) skall ha minimal inverkan på koncentrationen av de gaser som mäts. Kemiska
                     torkare är inte godtagbara som metod för att avlägsna vatten från provet.

   2.3.3             Analysatorer

                     Samma specifikationer som för NRSC-prov gäller (se avsnitt 1.4.3) enligt följande:

                     De gaser som skall mätas skall analyseras med hjälp av följande instrument. För olinjära analysatorer är det tillåtet att
                     använda linjaritetskretsar.

   2.3.3.1 Analys av kolmonoxid (CO)

                     Kolmonoxidanalysatorn skall vara en infrarödanalysator med spridningsoptik av absorptionstyp.

   2.3.3.2 Analys av koldioxid (CO2)

                     Koldioxidanalysatorn skall vara en infrarödanalysator med spridningsoptik av absorptionstyp.

   2.3.3.3 Analys av kolväten (HC)

                     Kolväteanalysatorn skall vara av typen uppvärmd flamjonisationsdetektor (HFID) med uppvärmda detektorer,
                     ventiler, rörledningar etc., så att gasens temperatur hålls vid 463 K (190 °C) ± 10 K.

   2.3.3.4 Analys av kväveoxider (NOx)

                     Analysatorn för kväveoxider skall vara av typen kemiluminiscensdetektor (CLD) eller uppvärmd
                     kemiluminiscensdetektor (HCLD) med NO2/NO-omvandlare, om mätningen görs på torr bas. Om mätningen görs på
                     våt bas, skall en HCLD med omvandlare som hålls på en temperatur över 328 K (55 °C) användas, förutsatt att
                     vattendämpningskontrollen (punkt 1.9.2.2 i tillägg 2 till bilaga III) utförts med tillfredsställande resultat.

                     Provtagningsbanan skall för både CLD och HCLD ha en väggtemperatur på mellan 328 och 473 K (55°C–200°C)
                     fram till omvandlaren (torr mätning) respektive analysatorn (våt mätning).

   2.3.4             Mätning av luft-bränsleförhållande

                     Utrustningen för mätning av luft-bränsleförhållandet, som används för att bestämma avgasflödet i enlighet med punkt
                     2.2.3, skall vara en sensor med stort mätområde eller en lambdasensor av Zirconia-typ.

                     Sensorn skall monteras direkt på avgasröret, där avgastemperaturen är tillräckligt hög för att eliminera
                     vattenkondensering.

                     Sensorns, och den inbyggda elektronikens, noggrannhet skall ligga inom

                             & 3 % av avläst värde " < 2
                             & 5 % av avläst värde 2 % " < 5
                             & 10 % av avläst värde 5 % "

                     För att uppfylla ovannämnda noggrannhetskrav skall man kalibrera sensorn enligt instrumenttillverkarens
                     anvisningar.
 ---pagebreak--- 30.4.2004              SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                         L 146/37

   2.3.5          Provtagning av gasformiga utsläpp

   2.3.5.1 Outspätt avgasflöde

                  För beräkningen av utsläppen i de outspädda avgaserna gäller samma specifikationer som för NRSC-prov (se avsnitt
                  1.4.4) enligt följande:

                  Provtagningssonderna för gasformiga utsläpp skall i den mån detta är tillämpligt placeras minst 0,5 m eller tre gånger
                  avgasrörets diameter – beroende på vilket avstånd som är störst – framför avgassystemets utsläpp och tillräckligt nära
                  motorn för att säkerställa en avgastemperatur på minst 343 K (70 °C) vid sonden.

                  I flercylindriga motorer med avgasgrenrör skall sondens inlopp placeras tillräckligt långt bakom för att säkerställa att
                  provet är representativt för de genomsnittliga avgasutsläppen från samtliga cylindrar. I flercylindriga motorer med
                  avgränsade grupper av grenrör, t.ex. i en V-motor, är det tillåtet att ta ett prov separat från varje grupp och beräkna
                  det genomsnittliga avgasutsläppet. Andra metoder som har visat sig ge samma resultat som de ovan angivna får
                  användas. Vid beräkning av avgasutsläppen skall motorns totala avgasmassflöde användas.

                  Om avgasernas sammansättning påverkas av ett system för efterbehandling av avgaser, skall avgasprovet tas
                  uppströms denna anordning under provskede I och nedströms denna anordning under provskede II.

   2.3.5.2 Utspätt avgasflöde

                  Om ett system med fullflödesutspädning används, gäller följande specifikationer.

                  Avgasröret mellan motorn och systemet med fullflödesutspädning skall uppfylla kraven i bilaga VI.

                  Provtagningssonderna (en eller flera) för gasformiga utsläpp skall installeras i utspädningstunneln i en punkt där
                  utspädningsluften och avgaserna är väl blandade, samt i omedelbar närhet av provtagningssonden för partiklar.

                  Uppsamlingen kan generellt sett göras på två sätt:

                  –       Föroreningarna samlas upp i en provtagningssäck under hela provcykeln och mäts när provet körts klart.

                  –       Föroreningarna mäts fortlöpande och integreras under hela provcykeln. Denna metod är obligatorisk för
                          kolväten och NOx.

                  Prov på bakgrundskoncentrationerna skall tas uppströms utspädningstunneln i en provtagningssäck och subtraheras
                  från utsläppskoncentrationen enligt avsnitt 2.2.3 i tillägg 3.

   2.4            Bestämning av partiklar

                  För bestämningen av partiklar krävs ett utspädningssystem. Utspädning kan ske genom ett system med
                  delflödesutspädning eller ett system med fullflödesutspädning. Utspädningssystemets flödeskapacitet skall vara
                  tillräcklig för att fullständigt eliminera vattenkondensering i utspädnings- och provtagningssystemen samt hålla den
                  utspädda avgasen mellan 315 K (42 °C) och 325 K (52 °C) omedelbart framför filterhållaren. Avfuktning av
                  utspädningsluften innan denna kommer in i utspädningssystemet är tillåten om luftfuktigheten är hög. Förvärmning
                  av utspädningsluften till en temperatur över gränsen på 303 K (30 °C) rekommenderas, om den omgivande
                  temperaturen ligger under 293 K (20 °C). Temperaturen hos utspädningsluften får emellertid inte överstiga 325 K (52
                  °C), innan avgasen leds in i utspädningstunneln.

                  Provtagningssonden för partiklar skall installeras i omedelbar närhet av provtagningssonden för gasformiga utsläpp,
                  och installationen skall uppfylla föreskrifterna i avsnitt 2.3.5.

                  För bestämning av partikelmassan krävs ett partikelprovtagningssystem, partikelprovtagningsfilter, en mikrogramvåg
                  och en vägningskammare med kontrollerad temperatur och luftfuktighet.

                  Specifikationer för system med delflödesutspädning

                  Systemet med delflödesutspädning skall vara utformat så att avgasströmmen delas i två delar, varav den mindre späds
                  ut med luft och därefter används för partikelmätning. Det är väsentligt att utspädningsfaktorn bestäms med stor
                  noggrannhet. Olika metoder för delning kan användas, varvid den använda delningsmetoden i hög grad avgör vilka
                  provtagningsredskap och provtagningsförfaranden som skall användas (punkt 1.2.1.1 i bilaga VI).

                  För styrning av ett system med delflödesutspädning krävs det att systemet reagerar snabbt. Systemets omvandlingstid
                  skall fastställas med hjälp av förfarandet i avsnitt 1.11.1 i tillägg 2.

                  Om avgasflödesmätningens (se föregående avsnitt) och delflödessystemets sammantagna omvandlingstider ligger
                  under 0,3 s, får direktstyrning användas. Om omvandlingstiden är över 0,3 s, måste man använda look ahead-styrning
                  på grundval av resultaten från en tidigare provkörning. I så fall skall stigtiden vara % 1 s och den sammantagna
                  omvandlingstiden % 10 s.
 ---pagebreak--- L 146/38                   SV                           Europeiska unionens officiella tidning                                       30.4.2004

                   Hela systemet måste reagera på ett sätt som säkerställer att partikelprovet (GSE) är representativt och proportionellt
                   mot avgasmassflödet. För att fastställa proportionaliteten gör man en regressionsanalys mellan GSE och GEXHW med
                   minst 5 registreringar per sekund, där följande kriterier skall vara uppfyllda:

                   –        Korrelationskoefficienten r2 för den linjära regressionen mellan GSE och GEXHW får inte vara lägre än 0,95.

                   –        Standardavvikelsen för skattningen av GSE på GEXHW får inte överskrida 5 % av maximalt GSE.

                   –        Skärningen mellan GSE och regressionslinjen får inte överskrida & 2 % av maximalt GSE.

                   Alternativt kan man först provköra systemet och sedan använda avgasmassflödets signal från denna provkörning för
                   att styra provets flöde in i partikelsystemet ("look-ahead-styrning"). Ett sådant tillvägagångssätt krävs, om
                   partikelsystemets omvandlingstid (t50,P) eller omvandlingstiden för avgasmassflödets signal (t50,F) är > 0,3 s. En
                   korrekt styrning av delflödessystemet uppnås, om provkörningens tidskurva för GEXHW,pre, som styr GSE, flyttas med
                   en look ahead-tid på t50,P + t50,F.

                   För fastställande av korrelationen mellan GSE och GEXHW skall de data som registreras under den verkliga provningen
                   användas, varvid GEXHW-tiden skall förskjutas med t50,F i förhållande till GSE (t50,P ingår inte). Det vill säga att
                   tidsförskjutningen mellan GEXHW och GSE är lika med skillnaden mellan respektive omvandlingstid, som fastställts i
                   enlighet med avsnitt 2.6 i tillägg 2.

                   När det gäller delflödessystem, är provtagningsflödets GSE ett särskilt problem, om detta värde inte mäts direkt utan
                   beräknas genom differentialflödesmätning enligt följande:

                            GSE = GTOTW – GDILW

                   I detta fall räcker det inte med en noggrannhet på & 2 % hos GTOTW och GDILW för att garantera en godtagbar
                   noggrannhet hos GSE. Om gasflödet bestäms med hjälp av differentialflödesmätning, skall det maximala felet hos
                   skillnaden vara sådant att noggrannheten hos GSE ligger inom & 5 %, när utspädningsfaktorn är lägre än 15. Det kan
                   beräknas med hjälp av genomsnittskvadratroten av felen hos varje instrument.

                   Godtagbar noggrannhet hos GSE kan uppnås med någon av följande metoder:

                   a)       Den absoluta noggrannheten hos GTOTW och GDILW är & 0,2 %, vilket garanterar en noggrannhet hos GSE på %
                            5 % vid en utspädningsfaktor på 15. Högre utspädningsfaktor ger dock större fel.

                   b)       Kalibreringen av GDILW mot GTOTW skall genomföras så att man uppnår samma noggrannhet för GSE som i
                            punkt a. En kalibrering av detta slag beskrivs närmare i punkt 2.6. i tillägg 2.

                   c)       Noggrannheten hos GSE bestäms indirekt utifrån noggrannheten hos utspädningsfaktorn, som fastställts med
                            hjälp av en spårgas, t.ex. CO2. Även här krävs samma noggrannhet som i metod a för GSE.

                   d)       Den absoluta noggrannheten hos GTOTW och GDILW ligger inom & 2 % av fullt skalutslag, det maximala felet
                            hos differensen mellan GTOTW och GDILW ligger inom 0,2 %, och linearitetsfelet ligger inom & 0,2 % av det
                            högsta värdet för GTOTW under provet.

   2.4.1           Partikelprovtagningsfilter

   2.4.1.1 Filterspecifikationer

                   Vid certifieringsprov krävs fluorkarbonbelagda glasfiberfilter eller fluorkarbonbaserade membranfilter. För särskilda
                   ändamål får andra filtermaterial användas. Samtliga filtertyper skall ha en insamlingskapacitet för 0,3 µm DOP
                   (dioktylftalat) på minst 99 % vid en gashastighet på ytan mellan 35 och 100 cm/s. Vid korrelationsundersökningar
                   som utförs mellan laboratorier eller mellan en tillverkare och en godkännandemyndighet skall filter av identisk
                   kvalitet användas.

   2.4.1.2 Filterstorlek

                   Partikelfiltren skall ha en diameter av minst 47 mm (37 mm effektiv diameter). Filter med större diameter godtas
                   (punkt 2.4.1.5).

   2.4.1.3 Huvudfilter och sekundärfilter

                   Proven på de utspädda avgaserna tas under provsekvensen med ett seriekopplat filterpar (ett huvudfilter och ett
                   sekundärfilter). Sekundärfiltret skall vara placerat högst 100 mm bakom huvudfiltret, och filtren får inte beröra
                   varandra. Filtren kan vägas separat eller parvis med de effektiva sidorna mot varandra.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                SV                              Europeiska unionens officiella tidning                                          L 146/39

   2.4.1.4 Hastighet på filterytan

                   En gashastighet på ytan på mellan 35 och 100 cm/s genom filtret skall uppnås. Tryckfallet mellan provets början och
                   slut får inte öka med mer än 25 kPa.

   2.4.1.5 Provmassa

                   Den rekommenderade minsta provmassan på de vanligast förekommande filterstorlekarna visas i nedanstående tabell.
                   För större filter skall minsta provmassa vara 0,065 mg/1 000 mm² filterarea.

                   Filterdiameter (mm)                Rekommenderad effektiv diameter (mm)          Rekommenderad minsta provmassa (mg)
                   47                                 37                                            0,11
                   70                                 60                                            0,25
                   90                                 80                                            0,41
                   110                                100                                           0,62

   2.4.2           Specifikationer för vägningskammaren och analysvågen

   2.4.2.1 Villkor för vägningskammaren

                   Vid all konditionering och vägning av filter skall temperaturen i den kammare där partikelfiltren konditioneras och
                   vägs hållas vid en temperatur på 295 K (22 °C) ± 3 K. Luftfuktigheten skall hållas på en sådan nivå att daggpunkten,
                   dvs. den temperatur då kondens inträffar, ligger på 282,5 (9,5 °C) ± 3 K, och den relativa luftfuktigheten skall vara 45
                   ± 8 %.

   2.4.2.2 Vägning av referensfilter

                   Kammaren skall vara fri från alla eventuella föroreningar från omgivningen (t.ex. damm) som kan sätta sig på
                   partikelfiltren under stabiliseringen. Avvikelser från de specifikationer för vägningskammaren som anges i punkt
                   2.4.2.1 tillåts om avvikelserna varar i högst 30 minuter. Vägningskammaren bör uppfylla de nödvändiga
                   specifikationerna innan personal kommer in i vägningskammaren. Minst två oanvända referensfilter eller
                   referensfilterpar skall vägas inom fyra timmar från, men helst samtidigt med, vägningen av provtagningsfiltren (-
                   filterparen). Referensfiltren skall vara av samma storlek och material som provtagningsfiltren.

                   Om referensfiltrets eller referensfilterparens genomsnittliga vikt mellan vägningarna av provtagningsfiltren ändras
                   med mer än 10 #g, skall samtliga provtagningsfilter kasseras och avgasprovet göras om.

                   Om stabilitetskriterierna för vägningskammaren enligt punkt 2.4.2.1 inte uppfylls, men vägningen av referensfiltren (-
                   filterparen) uppfyller ovanstående kriterier, får motortillverkaren välja mellan att godta de uppmätta värdena för
                   provtagningsfiltrens vikt eller ogiltigförklara proven, justera vägningskammarens kontrollsystem och göra om
                   proven.

   2.4.2.3 Analysvåg

                   Den analysvåg som skall användas för att bestämma vikten hos samtliga filter skall ha en noggrannhet
                   (standardavvikelse) på 2 µg och en avläsningsnoggrannhet på 1 µg (1 siffra = 1 µg) enligt tillverkarens uppgifter.

   2.4.2.4 Eliminering av effekter av statisk elektricitet

                   För att eliminera effekterna av statisk elektricitet skall filtren neutraliseras före vägningen, t.ex. med hjälp av
                   poloniumneutraliserare eller en anordning med motsvarande verkan.

   2.4.3           Ytterligare specifikationer för partikelmätning

                   Samtliga delar av utspädningssystemet och provtagningssystemet, från avgasröret fram till filterhållaren, som
                   kommer i kontakt med outspädda och utspädda avgaser skall vara konstruerade på ett sådant sätt att minsta möjliga
                   avsättning och ändring av partiklarna sker. Samtliga delar skall vara av elektriskt ledande material som inte reagerar
                   med avgasernas beståndsdelar, och de skall vara jordade för att förhindra elektrostatiska effekter.
 ---pagebreak--- L 146/40                 SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                    30.4.2004

   6.      Tillägg 2 skall ändras på följande sätt:

           a)      Rubriken skall ersättas med följande:

                                                                            "TILLÄGG 2

                                                                KALIBRERING (NRSC, NRTC1)"

           b)      Punkt 1.2.2 skall ändras på följande sätt:

                   Efter den nuvarande texten skall följande läggas till:

                   "Noggrannhetskravet innebär att de primärgaser som ingår i blandningen skall vara kända för att ha en noggrannhet
                   av minst & 1 %, och de måste kunna hänföras till nationella eller internationella gasnormer. Verifieringen skall
                   utföras mellan 15 och 50 % av fullt skalutslag för varje kalibrering med blandare. Om den första verifieringen
                   underkänns, kan man utföra en ytterligare verifiering med hjälp av en annan kalibreringsgas.

                   Blandaren kan också kontrolleras med ett linjärt instrument, t.ex. med NO-gas med en CLD. Instrumentets
                   spännvärde skall justeras med spänngas kopplad direkt till instrumentet. Blandaren skall kontrolleras vid de
                   inställningar som skall användas, och det nominella värdet skall jämföras med den koncentration som uppmätts med
                   instrumentet. Skillnaden skall vid varje punkt ligga inom ± 1 % av det nominella värdet.

                   Även andra metoder kan användas, om de baseras på god branschpraxis och på förhand godkänns av de berörda
                   parterna.

                   OBSERVERA:              En precisionsgasdelare med en noggrannhet inom & 1 % rekommenderas för korrekt
                                           fastställande av analysatorns kalibreringskurva. Gasdelaren skall ha kalibrerats av
                                           instrumenttillverkaren."

           c)      Punkt 1.5.5.1 skall ändras på följande sätt:

                   i)      Första meningen skall ersättas med följande:

                           "Analysatorns kalibreringskurva bestäms genom minst sex kalibreringspunkter (utöver noll) så jämnt
                           utspridda som möjligt. "

                   ii)     Den tredje strecksatsen skall ersättas med följande:

                           "Kalibreringskurvan får inte avvika med mer än & 2 % från det nominella värdet för varje kalibreringspunkt
                           och mer än & 0,3 % av fullt mätutslag vid noll."

           d)      I punkt 1.5.5.2 skall den sista strecksatsen ersättas med följande:

                   "Kalibreringskurvan får inte avvika med mer än & 4 % från det nominella värdet för varje kalibreringspunkt och mer
                   än & 0,3 % av fullt mätutslag vid noll."

           e)      Texten i punkt 1.8.3 skall ersättas med följande:

                   "Kontroll av syreinterferens skall göras när en analysator tas i bruk och efter längre serviceintervall.

                   Området skall väljas så att provgaserna för syreinterferenskontrollen ligger inom den övre halvan. Ugnen skall vid
                   provet hålla föreskriven temperatur.

   1
           För NRSC- och NRTC-proven används samma kalibrering, utom när det gäller de krav som anges i punkterna 1.11 och 2.6.
 ---pagebreak--- 30.4.2004               SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                            L 146/41

                  1.8.3.1 Syreinterferensgaser

                                  Provgaserna för kontroll av syreinterferens skall innehålla propan med 350 ppm C ÷ 75 ppm C
                                  kolväte. Koncentrationsvärdet skall bestämmas till kalibreringsgastoleranser genom kromatografisk
                                  analys av alla kolväten plus orenheter eller genom dynamisk blandning. Utspädningen skall till
                                  övervägande del bestå av kväve och resten syre. För dieselmotorer skall följande
                                  blandningsförhållanden användas:

                                       O2-koncentration                      Balans
                                       21 (20–22)                            Kväve
                                       10 (9–11)                             Kväve
                                       5 (4–6)                               Kväve

   1.8.3.2 Förfarande

                  a)      Analysatorn nollställs.

                  b)      Analysatorns mätområde ställs in med en syreblandning på 21 %.

                  c)      Nollpunktsutslaget kontrolleras igen. Om det ändrats mer än 0,5 % av fullt skalutslag, upprepas punkterna a
                          och b.

                  d)      Provgaserna för kontroll av syreinterferens 5 % och 10 % tillförs.

                  e)      Nollpunktsutslaget kontrolleras igen. Om det ändrats mer än ± 1 % av fullt skalutslag, skall provet göras om.

                  f)      Syreinterferensen (%O2I) skall beräknas för båda de blandningar som anges i d på följande sätt:

                          O2 I $
                                   "B # C # "100
                                       B
                          A=      kolvätekoncentrationen (ppm C) i den spänngas som avses i b.

                          B=      kolvätekoncentrationen (ppm C) i de provgaser för kontroll av syreinterferens som avses i d i detta
                                  avsnitt.

                          C=      analysatorns reaktion.

                          " ppmC # " A
                                         D
                          D=      analysatorns utslag från A i procent av fullt skalutslag.

                  g)      Syreinterferensen (%O2I) skall vara lägre än ± 3,0 % för samtliga provgaser för kontroll av syreinterferens
                          före provning.

                  h)      Om syreinterferensen överstiger ± 3,0 %, skall luftflödet ökas respektive minskas stegvis uppåt och nedåt i
                          förhållande till tillverkarens specifikation, dvs. punkt 1.8.1 skall upprepas för varje flöde.

                  i)      Om syreinterferensen överstiger ± 3,0 % efter det att luftflödet justerats, skall bränsleflödet och därefter
                          provtagningsflödet varieras, och punkt 1.8.1 skall upprepas för varje inställning.

                  j)      Om syreinterferensen fortfarande överstiger ± 3,0 %, skall analysatorn repareras eller bytas ut eller bränslet
                          till flamjoniseringsdetektorn eller brännarluften bytas ut före provet. Denna punkt skall därefter upprepas med
                          den reparerade utrustningen eller utbytta gasen."

            f)    Punkt 1.9.2.2 skall ändras på följande sätt:

                  i)      Första stycket skall ersättas med följande:

                          "Denna kontroll gäller endast mätningar av gaskoncentrationer på våt bas. Vid beräkning av
                          vattenutsläckning måste hänsyn tas till utspädningen av NO-spänngasen med vattenånga och inställningen av
                          koncentrationen av vattenånga i blandningen till den som förväntas vid provning. En NO-spänngas med en
                          koncentration på mellan 80 och 100 % av fullt skalutslag inom det mätområde som normalt används skall
                          ledas genom (H)CLD och NO-värdet noteras som D. NO-gasen skall bubblas ned i vatten vid rumstemperatur
                          och ledas genom (H)CLD varvid NO-värdet noteras som C. Vattentemperaturen skall bestämmas och
                          registreras som F. Blandningens mättade ångtryck vid motsvarande temperatur (F) hos bubbelvattnet skall
                          bestämmas och noteras som G. Koncentrationen av vattenånga (i %) i blandningen skall beräknas enligt
 ---pagebreak--- L 146/42                SV                            Europeiska unionens officiella tidning                                     30.4.2004

                         följande:"
                ii)      Tredje stycket skall ersättas med följande:

                         Värdet registreras som De. När det gäller dieselavgaser skall den förväntade maximala koncentrationen av
                         vattenånga (i %) beräknas, under antagande av att förhållandet mellan H- och C-atomer i bränslet är 1,8:1,
                         med utgångspunkt i den maximala CO2-koncentrationen i avgaserna eller den outspädda
                         CO2-spänngaskoncentrationen (A, beräknad enligt punkt 1.9.2.1) på följande sätt:

           g)   Följande punkt skall införas:

                "1.11            Ytterligare kalibreringskrav för mätning av outspädda avgaser under NRTC-prov

                1.11.1 Kontroll av analyssystemets responstid

                                 Responstiden skall bestämmas med exakt samma systeminställningar som vid provmätning (dvs.
                                 tryck, flöden, analysatorns filterinställningar och andra faktorer som påverkar responstiden).
                                 Responstiden fastställs genom att man byter gas direkt vid provtagningssondens inlopp. Gasbytet får
                                 inte ta längre än 0,1 sekunder. Kontrollgaserna skall ändra koncentrationen med minst 60 % av fullt
                                 skalutslag.
                                 Varje gaskomponents spårhalt skall registreras. Responstiden definieras som tidsskillnaden mellan
                                 gasbytet och den därpå registrerade koncentrationsändringen. Systemets responstid (t90) är
                                 omvandlingstiden i mätdetektorn plus detektorns stegtid. Omvandlingstiden definieras som tiden
                                 mellan ändringen (t0) och den tidpunkt då utvärdet uppnått 10 % av slutvärdet (t10). Stegtiden
                                 definieras som tiden mellan utvärden på 10 respektive 90 % av slutvärdet (t90 – t10).

                                 För tidsförskjutningen av analysatorn och avgasflödets signaler vid outspädd mätning definieras
                                 omvandlingstiden som tiden mellan ändringen (t0) och den tidpunkt då utvärdet uppnått 50 % av
                                 slutvärdet (t50).

                                 Systemets responstid skall vara % 10 sekunder med en stegtid på % 2,5 sekunder för alla beståndsdelar
                                 (CO, NOx, HC) och för samtliga mätområden som används.

                1.11.2 Kalibrering av spårgasanalysatorn för avgasflödesmätning

                                 Om man använder en analysator för mätning av spårgaskoncentration, skall denna kalibreras med
                                 standardgasen.
                                 Kalibreringskurvan skall fastställas genom minst tio kalibreringspunkter (utöver nollpunkten)
                                 placerade så att hälften av punkterna ligger mellan 4 och 20 % av fullt skalutslag och resten mellan 20
                                 och 100 %. Kalibreringskurvan beräknas med minsta kvadrat-metoden.

                                 Kalibreringskurvan får avvika med högst & 1 % av fullt skalutslag från det nominella värdet för varje
                                 kalibreringspunkt i området mellan 20 och 100 % av fullt skalutslag. Den får avvika med högst & 2 %
                                 från det nominella värdet i området mellan 4 och 20 % av fullt skalutslag.

                                 Före provningen skall analysatorn nollställas och mätområdet ställas in med en nollställningsgas och
                                 en spänngas vars nominella värde är över 80 % av fullt skalutslag för analysatorn."

           h)   Punkt 2.2 skall ersättas med följande:

                "2.2 Kalibreringen av gasflödesmätare eller flödesmätningsutrustning skall göras i enlighet med nationella eller
                internationella standarder.

                Det maximala felet hos det uppmätta värdet skall ligga inom ± 2 % av det avlästa värdet.
                När det gäller delflödessystem, är provtagningsflödets GSE ett särskilt problem, om detta värde inte mäts direkt utan
                beräknas genom differentialflödesmätning enligt följande:

                GSE = GTOTW – GDILW

                I detta fall räcker det inte med en noggrannhet på & 2 % hos GTOTW och GDILW för att garantera en godtagbar
                noggrannhet hos GSE. Om gasflödet bestäms med hjälp av differentialflödesmätning, skall det maximala felet hos
                skillnaden vara sådant att noggrannheten hos GSE ligger inom & 5 %, när utspädningsfaktorn är lägre än 15. Det kan
                beräknas med hjälp av genomsnittskvadratroten av felen hos varje instrument."

           i)   Följande avsnitt skall läggas till:

                "2.6     Ytterligare kalibreringskrav för system med delflödesutspädning
 ---pagebreak--- 30.4.2004                   SV                           Europeiska unionens officiella tidning                                       L 146/43

                    2.6.1    Periodisk kalibrering

                             Om provgasflödet bestäms med hjälp av differentialflödesmätning, skall flödesmätaren eller
                             flödesmätningsutrustningen kalibreras enligt något av följande förfaranden, så att provtagningsflödet GSE i
                             tunneln uppfyller noggrannhetskraven i avsnitt 2.4 i tillägg I:

                             Flödesmätaren för GDILW ansluts i serie till flödesmätaren för GTOTW, skillnaden mellan de båda flödesmätarna
                             kalibreras för minst 5 jämnt fördelade flödesbörvärden mellan provets lägsta GDILW-värde och provets GTOTW-
                             värde. Utspädningstunneln behöver inte passeras.

                             En kalibrerad massflödesmätare ansluts i serie till flödesmätaren för GTOTW, och noggrannheten kontrolleras
                             för det värde som används under provet. Sedan ansluts massflödesmätaren i serie till flödesmätaren för GDILW,
                             och noggrannheten kontrolleras för minst 5 inställningar, motsvarande utspädningsfaktorer mellan 3 och 50, i
                             förhållande till det GTOTW-värde som används under provet.

                             Överföringsröret TT kopplas bort från avgasflödet, och en kalibrerad flödesmätare, med ett mätområde som
                             lämpar sig för mätning av GSE, kopplas till överföringsröret. Därefter ställs GTOTW in till det värde som
                             används under provet, och GDILW ställs in till minst 5 olika värden efter varandra, motsvarande
                             utspädningsfaktorer mellan 3 och 50. Alternativt kan man ordna med en särskild flödesväg för kalibreringen,
                             där tunneln inte passeras. Det totala flödet och utspädningsluftens flöde genom respektive mätare måste dock
                             vara desamma som under det verkliga provet.

                             En spårgas matas in i överföringsröret TT. Spårgasen kan vara en beståndsdel av avgaserna, såsom CO2 eller
                             NOx. Efter utspädning i tunneln mäts spårgaskomponenten. Detta skall göras för 5 utspädningsfaktorer
                             mellan 3 och 50. Provflödets noggrannhet beräknas med hjälp av utspädningsfaktorn q:

                             GSE = GTOTW /q

                             Gasanalysatorernas noggrannhet skall beaktas för att säkerställa noggrannheten hos GSE

            2.6.2            Kontroll av kolflödet

                             Det rekommenderas med eftertryck att man kontrollerar kolflödet med hjälp av de verkliga avgaserna för att
                             upptäcka mät- och kontrollproblem och verifiera att delflödessystemet fungerar på rätt sätt. Denna kontroll
                             bör göras åtminstone varje gång en ny motor installeras, eller när en väsentlig del av
                             provbäddskonfigurationen ändras.

                             Motorn skall köras med toppvridmoment och topphastighet eller i något annat stationärt driftläge som ger
                             5 % eller mer CO2. Delflödessystemet skall köras med en utspädningsfaktor på ungefär 15:1.
            2.6.3            Förhandskontroll

                             Systemet skall förhandskontrolleras inom 2 timmar före provningen enligt följande:

                             Flödesmätarnas noggrannhet kontrolleras på samma sätt som vid kalibreringen vid åtminstone två punkter,
                             inklusive GDILW -flödesvärden motsvarande utspädningsfaktorer mellan 5 och 15 för det GTOTW-värde som
                             används under provet.

                             Förhandskontrollen får uteslutas, om man med hjälp av de värden som registrerats vid ovan beskriva
                             kalibrering kan visa att flödesmätarnas kalibrering är stabil under en längre tid.

            2.6.4            Bestämning av omvandlingstiden

                             Omvandlingstiden skall bestämmas med exakt samma systeminställningar som vid provmätningen. För detta
                             skall följande metod användas:
                             En oberoende referensflödesmätare med ett för provtagningsflödet lämpligt mätområde placeras i serie med
                             och nära kopplat till sonden. Flödesmätarens omvandlingstid skall vara kortare än 100 ms vid den
                             flödesstegsstorlek som används vid responstidsmätningen och ha en flödesstrypning som motsvarar god
                             branschpraxis och som är så låg att den inte påverkar delflödessystemets dynamiska prestanda.

                             Inmatningen av avgasflödet (eller luftflödet, om avgasflödet beräknas) i delflödessystemet skall stegvis
                             ändras, från lågt flöde till minst 90 % av fullt skalutslag. För den stegvisa ändringen bör man använda samma
                             tröskel som för att utlösa look ahead-styrning vid det verkliga provet. Stimulus för avgasflödesstegen och
                             flödesmätarens reaktion skall registreras med en frekvens på minst 10 gånger per sekund.
 ---pagebreak--- L 146/44                 SV                            Europeiska unionens officiella tidning                                      30.4.2004

                           Med hjälp av dessa data beräknas delflödessystemets omvandlingstid, som är tiden mellan utlösandet av
                           stegstimulus och den punkt som ger 50 % av flödesmätarens reaktion. På samma sätt bestäms
                           omvandlingstiderna för delflödessystemets GSE-signal och avgasflödesmätarens GEXHW-signal. Dessa signaler
                           används för de regressionskontroller som genomförs efter varje provning (se punkt 2.4. i tillägg I).
                           Beräkningen skall upprepas för minst 5 öknings- och minskningsstimulus, varefter man beräknar resultatens
                           medelvärde. Referensflödesmätarens interna omvandlingstid (<100 ms) skall subtraheras från detta värde. Det
                           resulterande värdet är delflödessystemets look ahead-värde, som skall tillämpas i enlighet med punkt 2.4 i
                           tillägg I.

   7.      Följande avsnitt skall införas:

           "3.     KALIBRERING AV CVS-SYSTEMET

           3.1     Allmänt

                   CVS-systemet (systemet för konstantvolymprovtagning) skall kalibreras med hjälp av en noggrann flödesmätare och
                   hjälpmedel för ändring av driftförhållandena.

                   Flödet genom systemet skall mätas vid olika driftinställningar för flödet, och systemets styrparametrar skall mätas
                   och ställas i relation till flödena.

                   Olika typer av flödesmätare kan användas, t.ex. kalibrerat venturirör, kalibrerad laminär flödesmätare eller kalibrerad
                   turbinmätare.
           3.2     Kalibrering av kolvpump (PDP)

                   Alla pumpparametrar skall mätas samtidigt med parametrarna för ett kalibreringsventurirör, som är anslutet i serie
                   med pumpen. Det beräknade flödet (i m3/min vid pumpinloppet och vid absolut tryck och temperatur) ritas sedan in i
                   ett diagram som funktion av värdet på en korrelationsfunktion, vars värde i sin tur är en funktion av
                   pumpparametrarnas värden. Den linjära funktion som beskriver sambandet mellan pumpflödet och
                   korrelationsfunktionens värde bestäms. Om CVS-systemet har en drivanordning med flera hastigheter skall en
                   kalibrering utföras för varje hastighetsområde som används.

                   Temperaturen skall hållas konstant under kalibreringen.

                   Otätheten i kopplingar och kanaler mellan kaliberingsventuriröret och CVS-pumpen skall hållas under 0,3 % av den
                   lägsta flödespunkten (högsta strypning och lägsta pumphastighet).

           3.2.1   Behandling av mätdata

                   Luftflödet (QS) i m3/min (vid standardförhållanden) för varje strypvärde (minst sex) beräknas med hjälp av värdena
                   från flödesmätaren enligt den metod tillverkaren föreskriver. Luftflödet skall sedan omvandlas till pumpflöde (Vo) i
                   m3/varv vid pumpinloppets absoluta temperatur och absoluta tryck enligt följande formel:

                           Qs T 101.3
                   V0 )      x  x
                           n 273 p A
                   där

                   Qs      =       luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) (m3/s)

                   T       =       temperatur vid pumpinloppet (K)

                   pA      =       absolut tryck vid pumpinloppet (pB- p1) (kPa)

                   n       =       pumphastighet (varv/s)

                   För att kompensera för den inverkan som tryckskillnader i pumpen och pumpförluster kan ha skall korrelering göras
                   med hjälp av en korrelationsfunktion (X0), i vilken variablerna är pumphastigheten (n), tryckskillnaden mellan
                   pumpinlopp och pumputlopp samt det absoluta trycket vid pumpens utlopp:

                                               1 x *p p
                                        X0 )
                                               n    pA
 ---pagebreak--- 30.4.2004                  SV                           Europeiska unionens officiella tidning                                        L 146/45

                    där

                    "p p
                            =      tryckskillnad mellan pumpens in- och utlopp (kPa)

                    pA      =      absolut tryck vid pumpens utlopp (kPa)

                    Linjär anpassning med minsta kvadrat-metoden skall göras för att få fram kalibreringsekvationen enligt följande
                    formel:

                    V0 # D0 " m x (X 0)
                    D0 är regressionslinjens skärningspunkt på y-axeln och m lutningskoefficienten.
                    För ett CVS-system med flera hastigheter skall kalibreringskurvorna, som tagits fram för pumpens olika
                    hastighetsområden, vara ungefär parallella, och värdet i skärningspunkten (D0) skall öka när man går från ett högre
                    till ett lägre hastighetsområde.

                    De värden som räknats fram med kalibreringsekvationen skall ligga inom ± 0,5 % från det uppmätta värdet på V0.
                    Värdena på lutningskoefficienten m varierar mellan olika pumpar. Inflödet av partiklar kommer med tiden att göra att
                    pumpförlusterna minskar, vilket återspeglas i lägre värden på m. Därför skall kalibrering göras när pumpen tas i drift,
                    efter varje större översyn och då kontrollen av hela systemet (se punkt 3.5) ger vid handen att pumpförlusterna
                    ändrats.

            3.3 Kalibrering av venturirör för kritiskt flöde (CFV)

                    Kalibreringen av CFV baseras på flödesekvationen för ett kritiskt venturirör. Gasflödet är en funktion av inloppets
                    tryck och temperatur:

                                               Kv x p A
                                        Qs )
                                                  T

                    där

                    Kv      =      kalibreringskoefficient

                    pA      =      absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa)

                    T     =       temperatur vid venturirörets inlopp (K)
            3.3.1   Behandling av mätdata

                    Luftflödet (Qs) i m3/min (vid standardförhållanden) för varje strypvärde (minst 8) beräknas med hjälp av värdena från
                    flödesmätaren enligt den metod tillverkaren föreskriver. Kalibreringskoefficienten räknas fram utifrån
                    kalibreringsdata för varje strypvärde på följande sätt:

                                                             QS x T
                                                    Kv )
                                                                pA
                    där

                    Qs      =      luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) (m3/s)

                    T       =      temperatur vid venturirörets inlopp (K)

                    pA      =      absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa)

                    För att bestämma området för det kritiska flödet skall kurvan Kv ritas som en funktion av trycket vid venturirörets
                    inlopp. För flöden kring det kritiska luftflödet ("kvävt flöde") kommer Kv att vara relativt konstant. När trycket
                    sjunker (undertrycket ökar), begränsas inte flödet i venturiröret, och Kv minskar, vilket är ett tecken på att
                    CFV-systemet körs utanför det tillåtna arbetsområdet.

                    För minst åtta punkter inom det kritiska flödesområdet beräknas medelvärdet och standardavvikelsen för Kv.
                    Standardavvikelsen får inte överstiga ± 0,3 % av medelvärdet på Kv.
 ---pagebreak--- L 146/46                     SV                            Europeiska unionens officiella tidning                                30.4.2004

           3.4 Kalibrering av subsoniskt venturirör (SSV)

                   Kalibreringen av SSV baseras på flödesekvationen för ett subsoniskt venturirör. Gasflödet är en funktion av inloppets
                   tryck och temperatur samt tryckfallet mellan SSV-inlopp och SSV-mynning, enligt följande:

                                                          %1                    "       1          (+
                                                                       "
                                  Q SSV / A 0 d 2 C d P A & r 1.4286 . r 1.7143 #             #    ),
                                                                                # 1 . " 4 r 1.4286 ) ,
                                                          &' T                  $                  *-
                   där

                   A0         =       en rad konstanter och enhetsomräkningar

                                                                                " 1 %
                                                                                " m %# K 2 &" 1 %
                                                                                3
                                                                                ##     &&#    &#   2
                                                                                &
                                                                                $ min '# kPa &$ mm '
                              = 0,006111 i SI-enheter av                                  $    '
                   d          =       SSV-mynningens diameter (m)

                   Cd         =       SSV-utsläppskoefficient

                   PA         =       absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa)

                   T          =       temperatur vid venturirörets inlopp (K)
                   r =        absolut förhållande mellan SSV-mynning och SSV-inlopp, statiskt tryck

                                                                                ∆P
                                                                       =1)
                                                                                PA

                   ß     =    förhållande mellan SSV-mynningens diameter d och inloppets innerdiameter

                                                                             d
                                                                       =
                                                                             D

           3.4.1   Behandling av mätdata

                   Luftflödet (QSSV) i m3/min (vid standardförhållanden) för varje flödesvärde (minst 16) beräknas med hjälp av värdena
                   från flödesmätaren enligt den metod tillverkaren föreskriver. Utsläppskoefficienten räknas fram utifrån
                   kalibreringsdata för varje flödesvärde på följande sätt:

                                                                             Q SSV
                                    Cd /
                                                          %1                    "       1          (+
                                                                   "
                                              A 0 d 2 P A & r 1.4286 . r 1.7143 #         #        ),
                                                                                # 1 . " 4 r 1.4286 ),
                                                          &' T                  $                  *-
                   där
                   QSSV       =       luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) (m3/s)
                   T          =       temperatur vid venturirörets inlopp (K)
                   d          =       SSV-mynningens diameter (m)
                   r          =       absolut förhållande mellan SSV-mynning och SSV-inlopp, statiskt tryck

                                                                                ∆P
                                                                       =1)
                                                                                PA

                   ß          =       förhållande mellan SSV-mynningens diameter d och inloppets innerdiameter

                                                                             d
                                                                       =
                                                                             D
 ---pagebreak--- 30.4.2004                  SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                        L 146/47

                    För att bestämma området för det subsoniska flödet skall kurvan Cd ritas som en funktion av Reynoldstalet vid SSV-
                    mynningen. Re vid SSV-mynningen beräknas med följande formel:
                                                                             QSSV
                                                                Re " A1
                                                                             d"
                    där

                    A1      =       en rad konstanter och enhetsomräkningar

                                                                # 1 & # min &# mm &
                                                 = 25,55152     $ 3 '$      '$    '
                                                                % m ( % s (% m (
                    QSSV    =       luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) (m3/s)

                    d       =       SSV-mynningens diameter (m)

                    µ       =       gasens absoluta eller dynamiska viskositet beräknad med följande formel:

                                                                 3            1
                                                           bT 2   bT 2
                                                        "#      #                          kg/m-s
                                                           S "T      S
                                                                  1"
                                                                     T
                    där:
                                                                                kg
                                                              1=,458 " 106             1
                    b       =       empirisk konstant                        msK 2
                    S       =       empirisk konstant         = 110,4 K

                    Eftersom QSSV ingår i Re-formeln, måste man börja beräkningarna med en första uppskattning av
                    kalibreringsventurirörets QSSV eller Cd och upprepa beräkningarna tills QSSV konvergerar. Konvergensmetodens
                    noggrannhet måste vara minst 0,1 %.

                    För minst 16 punkter inom det subsoniska flödesområdet måste de Cd-värden som beräknats med den kurvanpassade
                    ekvationen ligga inom ± 0,5 % av varje kalibreringspunkts uppmätta Cd-värde.

            3.5 Kontroll av hela systemet

                    Den totala noggrannheten hos provtagnings- och analyssystemet för CVS bestäms genom att en känd mängd av en
                    förorenande gas införs i systemet medan det körs på normalt sätt. Föroreningen analyseras, och massan beräknas
                    enligt punkt 2.4.1 i tillägg 3 till bilaga III, utom för propan, där en faktor 0,000472 används i stället för 0,000479,
                    som annars används för kolväten. Endera av följande två metoder skall användas:

            3.5.1   Mätning med strypmunstycke för kritiskt flöde

                    En känd mängd ren gas (propan) matas in i CVS-systemet genom ett kalibrerat strypmunstycke för kritiskt flöde. Om
                    inloppstrycket är tillräckligt högt, är flödet, som ställs in med hjälp av strypmunstycket, oberoende av trycket vid
                    strypmunstyckets utlopp (kritiskt flöde). CVS-systemet körs som vid ett normalt avgasprov under 5)10 minuter. Ett
                    gasprov skall analyseras med den vanliga utrustningen (med hjälp av uppsamlingssäck eller integrering), och massan
                    av gasen beräknas. Den massa som bestämts på detta sätt skall ligga inom ± 3 % från den kända massan av den
                    inmatade gasen.

            3.5.2   Gravimetrisk mätning

                    Vikten av en liten cylinder fylld med propan bestäms med en noggrannhet på ± 0,01 gram. Under 5–10 minuter körs
                    CVS-systemet som vid ett normalt avgasprov, medan kolmonoxid eller propan förs in i systemet. Mängden ren gas
                    som förts in bestäms med hjälp av jämförande vägning. Ett gasprov skall analyseras med den vanliga utrustningen
                    (med hjälp av uppsamlingssäck eller integrering), och massan av gasen beräknas. Den massa som bestämts på detta
                    sätt skall ligga inom ± 3 % från den kända massan av den inmatade gasen.
 ---pagebreak--- L 146/48                 SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                       30.4.2004

   8.      Tillägg 3 skall ändras på följande sätt:

           a)       Följande rubrik för detta tillägg skall läggas till: "RESULTATUTVÄRDERING OCH BERÄKNINGAR"

           b)       Rubriken på avsnitt 1 skall ersättas med följande: "RESULTATUTVÄRDERING OCH BERÄKNINGAR – NRSC-
                    PROV"
           c)       Punkt 1.2 skall ersättas med följande:

           "1.2     Utsläpp av partiklar

                    För utvärdering av resultaten för partiklar skall de totala provmassorna (MSAM,i) genom filtren noteras vid varje steg.
                    Filtren återförs till vägningskammaren och konditioneras i minst en och högst 80 timmar varpå de vägs. Filtrens
                    bruttovikt noteras och tareringsvikten (se punkt 3.1 i bilaga III) subtraheras. Partikelmassan (Mf för metoden med
                    flera filter och MF,i för metoden med ett filter) är summan av de partikelmassor som uppsamlats på huvud- och
                    sekundärfiltret. Om bakgrundskorrigering skall tillämpas skall utspädningsluftens massa (MDIL) genom filtren samt
                    partikelmassan (Md) noteras. Om mer än en mätning gjorts skall kvoten Md/MDIL beräknas för varje enskild mätning
                    och det genomsnittliga värdet tas fram."

           d)       Punkt 1.3.1 skall ersättas med följande:

           "1.3.1 Bestämning av avgasflödet

                            Avgasflödet (GEXHW) skall bestämmas för varje steg i enlighet med punkt 1.2.1)1.2.3 i tillägg 1 till bilaga III.

                            Om ett system med fullflödesutspädning används skall det totala flödet utspädda avgaser (GTOTW) bestämmas
                            för varje steg i enlighet med punkt 1.2.4 i tillägg 1 till bilaga III."

           e)       Punkterna 1.3.2–1.4.6 skall ersättas med följande:

           "1.3.2           Korrigering från torr bas till våt bas (GEXHW), skall för varje steg beräknas i enlighet med punkterna
                            1.2.1)1.2.3 i tillägg 1 till bilaga III.

                            Om GEXHW tillämpas, skall den uppmätta koncentrationen omvandlas till våt bas enligt följande formler, om
                            den inte redan mätts på våt bas.

                                    conc (våt) = kw × conc (torr)

                            För outspädda avgaser:

                                                        #                          1                        &
                                           K W , r ,1 * $                                                   '
                                                        $ 1 ) 1,88 " 0,005 " "%CO"dry # ) %CO "dry ## ) K '
                                                        %                                    2           w2 (

                            För utspädda avgaser:

                                                          #    1,88 " CO 2 %( wet ) &
                                            K W , e ,1 * $$1 )                      ' ) K W1
                                                                                '
                                                          %            200          (
                            eller
                                                         #                          &
                                                         $                          '
                                                         $         1 * K W1         '
                                             K W , e,1 + $
                                                                1,88 " CO 2 %(dry ) '
                                                         $$ 1 )                     ''
                                                          %             200          (
                            För utspädningsluften:
                                             k W , d % 1 $ k W1
                                                           1,608 " "H d " "1 $ 1 / DF # # H a " "1 / DF ##
                                             k W1 %
                                                       1000 # 1,608 " "H d " "1 $ 1 / DF # # H a " "1 / DF ##
                                                            6,22 " R d " p d
                                             Hd %
                                                       p B $ p d " R d " 10 " 2
 ---pagebreak--- 30.4.2004                  SV                              Europeiska unionens officiella tidning                                             L 146/49

                    För inloppsluften (om denna inte är identisk med utspädningsluften):
                                      k W , a % 1 $ kW 2
                                                     1,608 " H a
                                      kW 2 %
                                               1000 # "1,608 " H a #
                                                   6,22 " R a " p a
                                      Ha %
                                               p B $ p a " R a " 10 " 2

                    där:

                    Ha:      inloppsluftens absoluta fuktighet (g vatten/kg torr luft):

                    Hd:      utspädningsluftens absoluta fuktighet (g vatten/kg torr luft)

                    Rd:      utspädningsluftens relativa fuktighet (%)

                    R a:     inloppsluftens relativa fuktighet (%)

                    pd:      mättat ångtryck i utspädningsluften (kPa)

                    pa:      mättat ångtryck i inloppsluften (kPa)

                    pB:      atmosfärstryck (kPa)

                    OBSERVERA:             Ha och Hd kan härledas genom mätning av den relativa luftfuktigheten, se ovan, eller genom
                                           mätning av daggpunkten, mätning av ångtrycket eller mätning med torr/våt termometer med
                                           hjälp av vedertagna formler.
            1.3.3   Fuktighetskorrigering för NOx

                    Eftersom NOx-utsläppen beror på omgivande luftförhållanden, skall NOx-koncentrationen korrigeras för den
                    omgivande luftens temperatur och fuktighet med hjälp av faktorerna KH i följande formler:
                                                                              1
                                          kH =
                                                                      "               #
                                                   1 - 0,0182 " H a $ 10,71 # 0,0045 " T a $ 298     "           #
                    där:

                    Ta:      lufttemperatur (K)

                    Ha:      inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft):

                                                           6,220 " R a " p a
                                               Ha %
                                                       p B $ p a " R a " 10 " 2

                    där:

                    R a:     inloppsluftens relativa fuktighet (%)

                    pa:      mättat ångtryck i inloppsluften (kPa)

                    pB:      atmosfärstryck (kPa)

                    OBSERVERA:            Ha kan härledas genom mätning av den relativa luftfuktigheten, se ovan, eller genom mätning
                                          av daggpunkten, mätning av ångtrycket eller mätning med torr/våt termometer med hjälp av
                                          vedertagna formler.
            1.3.4   Beräkning av massflödesutsläpp

                    Massflödesutsläpp för varje steg skall beräknas enligt följande:

                    a)       För outspädda avgaser1:

                                     Gasmass = u × conc × GEXHW

   1
            Vad gäller NOx måste koncentrationen (NOxconc eller NOxconcc) multipliceras med KHNOx (faktor för fuktighetskorrigering av NOx enligt
            avsnitt 1.3.3) enligt följande: KHNOx × conc eller KHNOx × concc.
 ---pagebreak--- L 146/50                  SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                   30.4.2004

                   b)      För utspädda avgaser1:

                                    Gasmass = u × concc × GTOTW

                           där:

                           concc är korrigerad bakgrundskoncentration

                                     conc c % conc $ conc d " "1 $ "1 / DF ##
                                                     "
                                     DF % 13,4 / conc CO 2 # "conc CO # conc HC # " 10 " 4                     #
                                    eller

                                    DF=13,4/conc
                                               CO2

                                    Koefficienten u – våt skall användas i enlighet med följande tabell 4:

                                   Tabell 4: Värde av koefficienten u – våt för olika beståndsdelar i avgaser

                                            Gas                           u                             conc
                                   NOx                       0,001587                         ppm
                                   CO                        0,000966                         ppm
                                   HC                        0,000479                         ppm
                                   CO2                       15,19                            procent

                   Densiteten hos HC grundar sig på ett genomsnittligt förhållande mellan kol och väte på 1/1,85.

           1.3.5   Beräkning av specifika utsläpp

                   Det specifika utsläppet (g/kWh) skall för samtliga enskilda beståndsdelar beräknas på följande sätt:
                                                                      n

                                                                    " Gas            mass i   " WF i
                                                                     i "1
                                               Enskild gas #                   n

                                                                              " P " WF
                                                                                i          i
                                                                              i "1

                   där Pi = Pm,i + PAE,i.

                   De vägningsfaktorer och det antal provsteg (n) som skall användas för beräkningen anges i punkt 3.7.1 i bilaga III.
           1.4     Beräkning av partikelformiga utsläpp

                   Partikelutsläppet beräknas på följande sätt:

           1.4.1   Faktor för fuktighetskorrigering av partiklar

                   Eftersom partikelformiga utsläpp från dieselmotorer beror på omgivande luftförhållanden, skall partikelmassflödet
                   korrigeras för omgivande luftfuktighet med hjälp av faktorn Kp enligt följande formel:

                            K P % 1 / "1 # 0,0133 " "H a $ 10,71##

                   där:

                   Ha:     inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft)

                                               6,220 " R a " p a
                                     Ha %
                                             p B $ p a " R a " 10 " 2

                   R a:    inloppsluftens relativa fuktighet (%)

                   pa:     mättat ångtryck i inloppsluften (kPa)

                   pB:     atmosfärstryck (kPa)
 ---pagebreak--- 30.4.2004                SV                            Europeiska unionens officiella tidning                                           L 146/51

                    OBSERVERA:            Ha kan härledas genom mätning av den relativa luftfuktigheten, se ovan, eller genom mätning
                                          av daggpunkten, mätning av ångtrycket eller mätning med torr/våt termometer med hjälp av
                                          vedertagna formler.

            1.4.2          System med delflödesutspädning

                           Det slutliga provresultatet för partikelutsläpp som skall rapporteras erhålls på nedanstående sätt. Eftersom
                           utspädningsförhållandet kan regleras på flera olika sätt, används olika beräkningsmetoder för ekvivalent
                           massflöde för utspädda avgaser GEDF. Samtliga beräkningar skall göras på grundval av genomsnittsvärdena
                           för de enskilda stegen (i) under provtagningen.

            1.4.2.1 Isokinetiska system

                                          GEDFW,i = GEXHW,i × qi
                                                  G DILW , i # "G EXHW , i " r #
                                           qi $
                                                          "G   EXHW , i   " r#

                           där r är förhållandet mellan den isokinetiska sondens tvärsnittsarea Ap och avgasrörets tvärsnittsarea AT:
                                                AP
                                           r"
                                                AT
            1.4.2.2 System med mätning av CO2- eller NOx-koncentration

                                          GEDFW,i = GEXHW,i × qi
                                                  Conc E , i " Conc A, i
                                           qi #
                                                  Conc D , i " Conc A, i

                           där:

                           ConcE =        koncentration på våt bas av spårgasen i de outspädda avgaserna

                           ConcD =        koncentration på våt bas av spårgasen i de utspädda avgaserna

                           ConcA =        koncentration på våt bas av spårgasen i utspädningsluften

                           Koncentrationer uppmätta på torr bas skall omräknas till våt bas i enlighet med punkt 1.3.2.

            1.4.2.3 System med mätning av CO2 och kolbalansmetoden

                                                          206,6 " G FUEL , i
                                           G EDFW , i $
                                                          CO2 D , i # CO2 A, i
                           där:
                           CO2D           =       CO2-koncentrationen i de utspädda avgaserna

                           CO2A           =       CO2-koncentration i utspädningsluften

                           (koncentrationer i volymprocent på våt bas)

                           Denna formel bygger på antagandet om kolbalans (de kolatomer som tillförs motorn släpps ut i form av CO2)
                           och har härletts på följande sätt:

                                          GEDFW,i = GEXHW,i × qi
                           och
                                                            206,6 " G FUEL , i
                                           qi $
                                                  G EXHW , i " "CO 2 D , i # CO 2 A, i #
 ---pagebreak--- L 146/52               SV                                 Europeiska unionens officiella tidning                                30.4.2004

           1.4.2.4 System med flödesmätning
                                        GEDFW,i = GEXHW,i × qi
                                                             GTOTW , i
                                             qi #
                                                    "G   TOTW , i   " G DILW , i #
           1.4.3          System med fullflödesutspädning

                          Det slutliga provresultatet för partikelutsläpp som skall rapporteras erhålls på nedanstående sätt.

                          Samtliga beräkningar skall göras på grundval av genomsnittsvärdena för de enskilda stegen (i) under
                          provtagningen.

                                                     GEDFW,i = GTOTW,i

           1.4.4          Beräkning av partikelmassflödet

                          Partikelmassflödet beräknas på följande sätt:

                          För metoden med ett enda filter:
                                                                         Mf            "G EDFW # aver
                                                    PTmass #                       "
                                                                     M SAM                  1000
                          där:
                          (GEDFW)aver under hela provcykeln skall bestämmas genom att medelvärdena för de enskilda stegen under
                          provtagningsperioden summeras.
                                                                               n
                                                    "G EDFW # aver # " GEDFW , i " WFi
                                                                              i "1
                                                                     n
                                                    M SAM # " M SAM , i
                                                                    i "1
                          där i = 1, ... n

                          För metoden med flera filter:

                                                                     M f ,i            "G   EDFW , i   #   aver
                                                PTmass #                           "
                                                                    M SAM , i                1000
                          där i = 1, ... n

                          Bakgrundskorrigering av partikelmassflödet kan göras på följande sätt:

                          För metoden med ett enda filter:

                                        & Mf     # Md     #i " n#     1 )           ) ) , "G EDFW # aver
                              PT mass 0 '      /$       " $ " $1 /         * " WF i * * - "
                                        ' M SAM $% M DIL $% i " 1 $% DF i *+        * *-
                                                                                + +.      1000
                                        (
                          Om fler än en mätning görs, skall (Md/MDIL) ersättas med (Md/MDIL)aver

                                                     "
                                  DF $ 13,4 / concCO 2 # "concCO # concHC # " 10 " 4                              #
                          eller

                                   DF=13,4/conc
                                                         CO2
                          För metoden med flera filter:

                                                 & M f,i       # Md     #    1 ) )*, & G EDFW , i ,
                                   PT mass , i 0 '           /$       " $1 /    * -"'             -
                                                 '( M SAM , i $% M DIL $% DF i *+ *+-. '( 1000 -.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                  SV                                 Europeiska unionens officiella tidning                                      L 146/53

                              Om fler än en mätning görs, skall (Md/MDIL) ersättas med (Md/MDIL)aver

                                                         "
                                      DF $ 13,4 / concCO 2 # "concCO # concHC # " 10 " 4                                #
                              eller

                                       DF=13,4/conc
                                                             CO2
            1.4.5             Beräkning av specifika utsläpp

                              Det specifika utsläppet av partiklar PT (g/kWh) skall beräknas på följande sätt1:

                              För metoden med ett enda filter:
                                                                                PTmass
                                                                   PT #        n

                                                                              " P " WF
                                                                              i "1
                                                                                i           i

                              För metoden med flera filter:
                                                                         n

                                                                       " PT
                                                                       i "1
                                                                                mass , i   " WFi
                                                             PT #              n

                                                                              " P " WF
                                                                              i "1
                                                                                i           i

            1.4.6             Effektiv vägningsfaktor

                              För metoden med ett enda filter beräknas den effektiva vägningsfaktorn WFE,i för varje steg på följande sätt:

                                                                      M SAM , i " "G EDFW #aver
                                                        WF E , i #
                                                                        M SAM " "G EDFW , i #
                              där i = l, … n

                              Den effektiva vägningsfaktorns värde skall ligga inom ± 0,005 (absolut värde) från de vägningsfaktorer som
                              anges i punkt 3.7.1 i bilaga III."

            f)       Följande avsnitt skall införas:

                     "2.      RESULTATUTVÄRDERING OCH BERÄKNINGAR (NRTC-PROV)

                              I detta avsnitt beskrivs mätprinciper för beräkning av förorenande utsläpp under NRTC-cykeln. Någon av
                              följande två mätprinciper kan användas:

                              –        De gasformiga ämnena mäts i de outspädda avgaserna i realtid, och partiklarna bestäms med ett
                                       system med delflödesutspädning.

                              –        De gasformiga ämnena och partiklarna bestäms med ett system med fullflödesutspädning (CVS-
                                       system).

            2.1               Beräkning av gasformiga utsläpp i de outspädda avgaserna och av de partikelformiga utsläppen med ett
                              system med delflödesutspädning

            2.1.1             Inledning

                              De gasformiga ämnenas momentana koncentrationssignaler används för beräkning av massutsläppen genom
                              multiplikation med det momentana avgasmassflödet. Avgasmassflödet kan mätas direkt eller beräknas med
                              hjälp av de metoder som beskriv i punkt 2.2.3 i tillägg 1 till bilaga III (mätning av inloppsluft och
                              bränsleflöde, spårgasmetod, mätning av inloppsluft och luft-bränsleförhållande). Särskild uppmärksamhet bör
                              ägnas åt de olika instrumentens responstider. Skillnaderna skall korrigeras genom tidsförskjutning av
                              signalerna.

   1
            Partikelmassflödet PTmass måste multipliceras med Kp (faktor för fuktighetskorrigering för partiklar enligt avsnitt 1.4.1).
 ---pagebreak--- L 146/54                 SV                                 Europeiska unionens officiella tidning                                  30.4.2004

                           När det gäller partiklar, använder man avgasmassflödets signaler för att styra delflödessystemet och för att ta
                           ett prov som är proportionellt mot avgasmassflödet. Proportionalitetens kvalitet kontrolleras genom en
                           regressionsanalys mellan provtagnings- och utsläppsflödet i enlighet med punkt 2.4 i tillägg 1 till bilaga III.

           2.1.2           Bestämning av gasformiga ämnen

           2.1.2.1 Beräkning av massutsläpp

                           Massan av föroreningar Mgas (g per prov) skall bestämmas genom beräkning av de momentana massutsläppen
                           utifrån föroreningarnas outspädda koncentrationer, u-värdena i tabell 4 (se även punkt 1.3.4) och
                           avgasmassflödet, tidsförskjutet med hänsyn till omvandlingstiden, och genom integrering av dessa
                           momentana värden under hela provcykeln. Koncentrationerna bör helst mätas på våt bas. Om mätningen görs
                           på torr bas, skall nedanstående korrigering från torr till våt bas tillämpas på de momentana
                           koncentrationsvärdena, innan andra beräkningar görs.

                           Tabell 4: Värde av koefficienten u – våt för olika beståndsdelar i avgaser

                                              Gas                          u                          conc
                                    NOx                         0,001587                    ppm
                                    CO                          0,000966                    ppm
                                    HC                          0,000479                    ppm
                                    CO2                         15,19                       procent

                           Densiteten hos HC grundar sig på ett genomsnittligt förhållande mellan kol och väte på 1/1,85.
                           Följande formel skall användas:

                                              i"n
                                                                                1
                               Mgas =         " u " conc " G
                                               i "1
                                                                i     EXHW , i   "
                                                                                f (in g/test)

                           där

                           u        =         förhållandet mellan avgasbeståndsdelens och avgasernas täthet

                           conci        =     momentan koncentration av respektive komponent i de outspädda avgaserna (ppm)

                           GEXHW,i =          momentant avgasmassflöde (kg/s)

                           f        =         dataregistreringsfrekvens (Hz)

                           n        =         antal mätningar

                           För beräkning av NOx skall nedan beskrivna faktor för fuktighetskorrigering kH, användas.

                           Den momentant uppmätta koncentrationen skall omvandlas till våt bas enligt nedanstående beskrivning, om
                           den inte redan mätts på våt bas.

           2.1.2.2 Korrigering från torr bas till våt bas

                           Om den momentant uppmätta koncentrationen mäts på torr bas, skall den omvandlas till våt bas enligt
                           följande formler:

                           concwet = kW x concdry

                           där
                                                         #                        1                     &
                                            K W , r ,1 * $                                              '
                                                         %                           "
                                                         $ 1 ) 1,88 " 0,005 " conc CO ) conc CO ) K W 2 '
                                                                                2        (    #
                           varvid

                                                                         1,608 x Ha
                                                       kw2 =
                                                                     1000 + (1,608 * Ha)
 ---pagebreak--- 30.4.2004                SV                               Europeiska unionens officiella tidning                                    L 146/55

                           där

                           conc            =         koncentration av torr CO2 (%)
                                  CO2
                           concCO =        koncentration av torr CO (%)

                           Ha      =       inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft)
                                                                  6,220 " R a " p a
                                                         Ha $
                                                                p B # p a " R a " 10 " 2

                           R a:    inloppsluftens relativa fuktighet (%)

                           pa:     mättat ångtryck i inloppsluften (kPa)

                           pB:     atmosfärstryck (kPa)

                       OBSERVERA:                    Ha kan härledas genom mätning av den relativa luftfuktigheten, se ovan, eller genom
                                                     mätning av daggpunkten, mätning av ångtrycket eller mätning med torr/våt
                                                     termometer med hjälp av vedertagna formler.

            2.1.2.3 Fuktighets- och temperaturkorrigering för NOx

                           Eftersom NOx-utsläppen beror på omgivande luftförhållanden, skall NOx-koncentrationen korrigeras för
                           fuktighet och den omgivande luftens temperatur med hjälp av faktorerna i följande formel:
                                                               1
                            kH =
                                                  "               #             "
                                     1 - 0,0182 " H a $ 10,71 # 0,0045 " T a $ 298            #
                           där
                           Ta      =        inloppsluftens temperatur (K)

                           Ha      =       inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft)

                                                                  6,220 " R a " p a
                                                         Ha $
                                                                p B # p a " R a " 10 " 2

                           där

                           R a:    inloppsluftens relativa fuktighet (%)

                           pa:     mättat ångtryck i inloppsluften (kPa)

                           pB:     atmosfärstryck (kPa)

                           OBSERVERA:                Ha kan härledas genom mätning av den relativa luftfuktigheten, se ovan, eller genom
                                                     mätning av daggpunkten, mätning av ångtrycket eller mätning med torr/våt
                                                     termometer med hjälp av vedertagna formler.

            2.1.2.4 Beräkning av specifika utsläpp

                           De specifika utsläppen (g/kWh) skall för varje enskild beståndsdel beräknas på följande sätt:

                           Enskild gas               =       Mgas/Wact

                           där

                           Wact    =       verkligt arbete (kWh) under provcykeln bestämt enligt avsnitt 4.6.2 i bilaga III
 ---pagebreak--- L 146/56                SV                                  Europeiska unionens officiella tidning                          30.4.2004

           2.1.3         Bestämning av partiklar

           2.1.3.1 Beräkning av massutsläpp

                         Partikelmassan MPT (g per prov) skall beräknas med någon av följande metoder:

                         a)

                                                    Mf          M EDFW
                                       M        #           "
                                           PT       M SAM        1000

                         där

                         Mf                     =       partikelmassa (mg) som samlats upp under hela provcykeln

                         MSAM                   =       massa (kg) av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren

                         MEDFW =                ekvivalent massa (kg) för utspädda avgaser under hela provcykeln

                         Den totala massan av ekvivalent massflöde för utspädda avgaser under hela provcykeln skall bestämmas på
                         följande sätt:

                                            i"n
                                                                 1
                          M EDFW # " G EDFW , i "
                                            i "1                 f
                          G EDFW , i # G EXHW , i " qi
                                                GTOTW , i
                          qi # "
                                   #
                                   $
                                       GTOTW , i " G DILW , i %&'

                         där

                         GEDFW,i =              momentant ekvivalent massflöde för utspädda avgaser (kg/s)

                         GEXHW,i =              momentant avgasmassflöde (kg/s)

                         qi                     =       momentan utspädningsfaktor

                         GTOTW,I                =       momentant utspätt avgasmassflöde genom utspädningstunneln (kg/s)

                         GDILW,i =              momentant massflöde utspädningsluft (kg/s)

                         f                      =       dataregistreringsfrekvens (Hz)

                         n                      =       antal mätningar
                   b)
                                            Mf
                          M PT "
                                        rs * 1000
                         där

                         Mf        =            partikelmassa (mg) som samlats upp under hela provcykeln

                         rs        =            genomsnittlig provkvot under hela provcykeln

                         där

                                  M SE  M
                          rs #         " SAM
                                 M EXHW M TOTW
                         MSE                    =       massa av avgasprov under hela provcykeln (kg)

                         MEXHW =                totalt massflöde avgaser under hela provcykeln (kg)
 ---pagebreak--- 30.4.2004                SV                              Europeiska unionens officiella tidning                                      L 146/57

                            MSAM            =        massa (kg) av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren

                            MTOTW           =        massa (kg) av utspädda avgaser som passerar genom utspädningstunneln

                    OBSERVERA: Vid totalprovtagning är MSAM lika med MTOTW.

            2.1.3.2 Faktor för fuktighetskorrigering av partiklar

                            Eftersom partikelformiga utsläpp från dieselmotorer beror på omgivande luftförhållanden, skall
                            partikelkoncentrationen korrigeras för omgivande luftfuktighet med hjälp av faktorn Kp enligt följande
                            formel:

                                                   1
                            kp "
                                    "1# 0,0133 " "H a $ 10,71##
                            där

                            Ha      =       inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft)

                                                                    6,220 " R a " p a
                                                       Ha $
                                                               p B # p a " R a " 10 " 2

                            R a:    inloppsluftens relativa fuktighet (%)

                            pa:     mättat ångtryck i inloppsluften (kPa)

                            pB:     atmosfärstryck (kPa)

                            OBSERVERA:               Ha kan härledas genom mätning av den relativa luftfuktigheten, se ovan, eller genom
                                                     mätning av daggpunkten, mätning av ångtrycket eller mätning med torr/våt
                                                     termometer med hjälp av vedertagna formler.
            2.1.3.3 Beräkning av specifika utsläpp

                            Partikelutsläppet (g/kWh) beräknas på följande sätt:
                            PT # M PT " K p / Wact

                            där

                            Wact        =   verkligt arbete (kWh) under provcykeln bestämt enligt avsnitt 4.6.2 i bilaga III

            2.2             Bestämning av gas- och partikelformiga ämnen med ett system med fullflödesutspädning

                            För att kunna beräkna utsläppen i de utspädda avgaserna måste man känna till de utspädda avgasernas
                            massflöde. Det sammanlagda utspädda avgasflödet under provcykeln MTOTW (kg per prov) skall räknas fram
                            med hjälp av mätvärdena från hela provcykeln och motsvarande kalibreringsdata för
                            flödesmätningsutrustningen (V0 för PDP, KV för CFV, Cd för SSV) med hjälp av motsvarande metoder som
                            beskrivs i punkt 2.2.1. Om den sammanlagda provmassan för mätning av partiklar (MSAM) och gasformiga
                            föroreningar överskrider 0,5 % av det totala CVS-flödet (MTOTW), skall CVS-flödet korrigeras för MSAM, eller
                            också skall partikelprovflödet återföras till CVS-systemet innan det når flödesmätaren.

            2.2.1           Bestämning av utspätt avgasflöde

                            PDP-CVS-system

                            Beräkningen av massflödet under hela provcykeln skall göras enligt följande formel, om de utspädda
                            avgasernas temperatur hålls inom ± 6 K under hela cykeln med hjälp av en värmeväxlare:

                            MTOTW =         1,293 x V0 x NP x (pB - p1) x 273 / (101,3 x T)
 ---pagebreak--- L 146/58   SV                           Europeiska unionens officiella tidning                                       30.4.2004

            där

            MTOTW =        de utspädda avgasernas massa på våt bas under hela provcykeln

            V0             =       gasvolym som pumpas per pumpvarv under provningsförhållanden (m³/varv)

            NP             =       sammanlagt antal pumpvarv per prov

            pB             =       atmosfärstryck i provrummet (kPa)

            p1             =       tryckfall vid pumpinloppet (relativt atmosfärstrycket) (kPa)

            T              =       de utspädda avgasernas medeltemperatur vid pumpinloppet mätt under hela
                                   provcykeln (K)
            Vid användning av ett system med flödeskompensering (dvs. utan värmeväxlare) skall de momentana
            massutsläppen beräknas och integreras under hela provcykeln. I så fall beräknas de utspädda avgasernas
            momentana massa på följande sätt:

            MTOTW,i =      1,293 x V0 x NP,i x (pB - p1) x 273 / (101,3 x T)

            där

            NP,i           =       sammanlagt antal pumpvarv per tidsintervall

            CFV-CVS-system

            Beräkningen av massflödet under cykeln skall göras enligt följande formel, om de utspädda avgasernas
            temperatur hålls inom ± 11 K under hela provcykeln med hjälp av en värmeväxlare:

            MTOTW =        1,293 x t x Kv x pA / T 0,5
            där

            MTOTW =        de utspädda avgasernas massa på våt bas under hela provcykeln

            t              =       provcykelns varaktighet (s)

            KV             =       kalibreringskoefficient för venturiröret för kritiskt flöde för standardförhållanden

            pA             =       absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa)

            T              =       absolut temperatur vid venturirörets inlopp (K)

            Vid användning av ett system med flödeskompensering (dvs. utan värmeväxlare) skall de momentana
            massutsläppen beräknas och integreras under hela provcykeln. I så fall beräknas de utspädda avgasernas
            momentana massa på följande sätt:

            MTOTW,i =      1,293 x #ti x KV x pA / T 0,5

            där

            #ti          =         tidsintervall (s)
            SSV-CVS-system

            Beräkningen av massflödet under hela provcykeln skall göras enligt följande formel, om de utspädda
            avgasernas temperatur hålls inom ± 11 K under hela cykeln med hjälp av en värmeväxlare:

            M TOTW 0 1,293 x QSSV
 ---pagebreak--- 30.4.2004           SV                            Europeiska unionens officiella tidning                                      L 146/59

                     där

                                                        &1                      #       1          ),
                                                                     "
                                Q SSV 0 A 0 d 2 C d P A ' r 1.4286 / r 1.7143 " $           #      *-
                                                                                $ 1 / " 4 r 1.4286 * -
                                                        '( T                    %                  +.
                     A0     = en rad konstanter och enhetsomräkningar
                                                        " 1 %
                                                " m 3 %# K 2 &" 1 %
                     = 0,006111 i SI-enheter av #
                                                # min &&# kPa &# mm 2 &
                                                $      '#     &$      '
                                                        $     '
                     d      =        SSV-mynningens diameter (m)

                     Cd     =        SSV-utsläppskoefficient

                     PA     =        absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa)

                     T      =        temperatur vid venturirörets inlopp (K)
                     r      =        absolut förhållande mellan SSV-mynning och SSV-inlopp, statiskt tryck

                                                                         ∆P
                                                               =1"
                                                                         PA

                     ß      =        förhållande mellan SSV-mynningens diameter d och inloppets innerdiameter

                                                                     d
                                                               =
                                                                     D

                     Vid användning av ett system med flödeskompensering (dvs. utan värmeväxlare) skall de momentana
                     massutsläppen beräknas och integreras under hela provcykeln. I så fall beräknas de utspädda avgasernas
                     momentana massa på följande sätt:

                     M TOTW 0 1,293 x Q SSV x 1t i
                     där

                                               %1                    "       1          (+
                                                               "
                     Q SSV / A 0 d 2 C d P A * & r 1.4286 . r 1.7143 #              #   ),
                                                                     # 1 . " 4 r 1.4286 ) ,
                                               &' T                  $                  *-

                     #ti    =        tidsintervall (s)

                     Realtidsberäkningen skall påbörjas antingen med ett rimligt värde på Cd, såsom 0,98, eller ett rimligt värde på
                     Qssv. Om beräkningen påbörjas med Qssv, skall det första Qssv-värdet användas för bedömning av Re.

                     Under alla utsläppsprov skall Reynoldstalet vid SSV-mynningen vara ungefär lika stort som de Reynoldstal
                     som använts för härledning av kalibreringskurvan enligt avsnitt 3.2. i tillägg 2.
            2.2.2    Fuktighetskorrigering för NOx

                     Eftersom NOx-utsläppen är beroende av omgivningens luftförhållanden, skall NOx-koncentrationen korrigeras
                     för den omgivande luftfuktigheten med hjälp av de faktorer som anges i följande formler:

                                                          1
                     kH    =
                                            "              #              "
                                1 - 0,0182 " H a $ 10,71 # 0,0045 " T a $ 298           #
                     där

                     Ta     =        lufttemperatur (K)

                     Ha     =        inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft)
 ---pagebreak--- L 146/60               SV                                  Europeiska unionens officiella tidning                                      30.4.2004

                         varvid
                                                                   6,220 x R a x p a
                                                       Ha 0                          "
                                                                p B / p a x Ra x 10 2
                         Ra        =           inloppsluftens relativa fuktighet (%)

                         pa        =           mättat ångtryck i inloppsluften (kPa)

                         pB        =           atmosfärstryck (kPa)

                         OBSERVERA:                    Ha kan härledas genom mätning av den relativa luftfuktigheten, se ovan, eller genom
                                                       mätning av daggpunkten, mätning av ångtrycket eller mätning med torr/våt
                                                       termometer med hjälp av vedertagna formler.

           2.2.3         Beräkning av utsläppsmassflödet

           2.2.3.1 System med konstant massflöde

                         För system med värmeväxlare skall massan av föroreningar MGAS (g per prov) bestämmas med följande
                         formel:

                         MGAS = u x conc x MTOTW

                         där

                         u         =           förhållandet mellan avgasbeståndsdelens och avgasernas täthet, såsom framgår av tabell 4 i
                                               punkt 2.1.2.1
                         conc      =           genomsnitt av bakgrundskorrigerade koncentrationer (ppm) från hela provcykeln, bestämda
                                               genom integrering (obligatoriskt för NOx och kolväten) eller mätning efter uppsamling i säck

                         MTOTW             =   total massa (kg) av utspädda avgaser från hela provcykeln, bestämd enligt punkt 2.2.1

                         Eftersom NOx-utsläppen är beroende av omgivningens luftförhållanden, skall NOx-koncentrationen korrigeras
                         för den omgivande luftfuktigheten med hjälp av faktorn kH enligt avsnitt 2.2.2.

                         Koncentrationer uppmätta på torr bas skall omräknas till våt bas i enlighet med punkt 1.3.2.

           2.2.3.1.1     Bestämning av bakgrundskorrigerade koncentrationer

                         Den genomsnittliga bakgrundskoncentrationen av gasformiga föroreningar i utspädningsluften skall
                         subtraheras från de uppmätta koncentrationerna för att få fram föroreningarnas nettokoncentrationer.
                         Genomsnittsvärdena för bakgrundskoncentrationerna kan bestämmas med hjälp av uppsamlingssäckar eller
                         genom fortlöpande mätning med integrering. Följande formel skall användas:

                         conc      =           conce – concd x (1 – (1/DF))

                         där

                         conc          =       koncentration (ppm) av respektive förorening i de utspädda avgaserna korrigerad med den
                                               mängd av respektive förorening som finns i utspädningsluften

                         conce         =       koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i de utspädda avgaserna

                         concd         =       koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i utspädningsluften

                         DF        =           utspädningsfaktor

                         Utspädningsfaktorn beräknas på följande sätt:

                                                               13,4
                         DF =
                                  conc e CO 2 . (conc e HC . conc eCO ) x 10 " 4
 ---pagebreak--- 30.4.2004               SV                              Europeiska unionens officiella tidning                                      L 146/61

            2.2.3.2 System med flödeskompensering

                          För system utan värmeväxlare skall massan av föroreningar MGAS (g per prov) bestämmas genom beräkning
                          av de momentana massutsläppen och integrering av dessa momentana värden under hela provcykeln. Vidare
                          gäller att bakgrundskorrigeringen skall göras direkt på de momentana koncentrationsvärdena. Följande formel
                          skall användas:

                                             n
                              M GAS $ " "M TOTW , i " conc e, i " u # # "M TOTW " conc d " "1 # 1 / DF # " u #
                                            i "1

                          är

                          conce,i =         momentan koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i de utspädda
                                                  avgaserna

                          concd =           koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i utspädningsluften

                          u                 =       förhållandet mellan avgasbeståndsdelens och avgasernas täthet, såsom framgår av
                                                    tabell 4 i punkt 2.1.2.1

                          MTOTW,i           =       momentant värde på massan (kg) av de utspädda avgaserna (se avsnitt 2.2.1)

                          MTOTW             =       total massa (kg) av utspädda avgaser från hela provcykeln (se avsnitt 2.2.1)

                          DF                =       utspädningsfaktor bestämd enligt punkt 2.2.3.1.1

                          Eftersom NOx-utsläppen är beroende av omgivningens luftförhållanden, skall NOx-koncentrationen korrigeras
                          för den omgivande luftfuktigheten med hjälp av faktorn kH enligt avsnitt 2.2.2.

            2.2.4         Beräkning av specifika utsläpp

                          De specifika utsläppen (g/kWh) skall för varje enskild beståndsdel beräknas på följande sätt:

                          Enskild gas               =      Mgas/Wact

                          där

                          Wact                   =      verkligt arbete (kWh) under provcykeln bestämt enligt avsnitt 4.6.2 i bilaga III
            2.2.5         Beräkning av partikelformiga utsläpp

            2.2.5.1 Beräkning av massflödet

                          Partikelmassan MPT (g per prov) beräknas på följande sätt:

                                M f x M TOTW
                          MPT =
                                M SAM 1000

                          Mf        =       partikelmassa (mg) som samlats upp under hela provcykeln

                          MTOTW         =   total massa (kg) av utspädda avgaser från hela provcykeln, bestämd enligt punkt 2.2.1

                          MSAM          =   massa (kg) av utspädda avgaser tagna från utspädningstunneln för uppsamling av partiklar

                          och

                          Mf        =       Mf,p + Mf,b (mg), om massorna på respektive filter mäts var för sig

                          Mf,p      =       partikelmassan (mg) som samlats upp på huvudfiltret

                          Mf,b      =       partikelmassan (mg) som samlats upp på sekundärfiltret
 ---pagebreak--- L 146/62                SV                              Europeiska unionens officiella tidning                                      30.4.2004

                           Vid användning av ett system med utspädning i två steg skall massan av den sekundära utspädningsluften
                           subtraheras från den sammanlagda massan av de dubbelt utspädda avgaser som passerar genom
                           partikelfiltren.

                           MSAM        =   MTOT – MSEC

                           där

                           MTOT        =   massa (kg) av de dubbelt utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltret

                           MSEC        =   massa (kg) av den sekundära utspädningsluften

                           Om utspädningsluftens bakgrundsnivå av partiklar bestäms i enlighet med avsnitt 4.4.4 i bilaga III, kan
                           partikelmassan bakgrundskorrigeras. I så fall skall partikelmassan (g per prov) beräknas på följande sätt:

                                 % Mf       " Md "          1 ( ( + x M TOTW
                                 &       / ##       x #1 /
                                                      #       )) )) ,
                                 & M        $ M       $    DF *   * ,- 1000
                           MPT = '   SAM        DIL

                           där

                           Mf, MSAM, MTOTW =        se ovan

                           MDIL    =       massan (kg) av primär utspädningsluft som passerat uppsamlingsanordning för
                                           bakgrundspartiklar

                           Md      =       massan (mg) av de uppsamlade bakgrundspartiklarna från den primära utspädningsluften

                           DF      =       utspädningsfaktor bestämd enligt punkt 2.2.3.1.1

           2.2.5.2 Faktor för fuktighetskorrigering av partiklar

                           Eftersom partikelformiga utsläpp från dieselmotorer beror på omgivande luftförhållanden, skall
                           partikelkoncentrationen korrigeras för omgivande luftfuktighet med hjälp av faktorn Kp enligt följande
                           formel:

                                                          1
                                   kp "
                                           "1# 0,0133 " "H a $ 10,71##
                           där

                           Ha      =       inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft)

                                                                   6,220 " R a " p a
                                                     Ha $
                                                              p B # p a " R a " 10 " 2

                           R a:    inloppsluftens relativa fuktighet (%)

                           pa:     mättat ångtryck i inloppsluften (kPa)

                           pB:     atmosfärstryck (kPa)

                           OBSERVERA:               Ha kan härledas genom mätning av den relativa luftfuktigheten, se ovan, eller genom
                                                    mätning av daggpunkten, mätning av ångtrycket eller mätning med torr/våt
                                                    termometer med hjälp av vedertagna formler.

           2.2.5.3 Beräkning av specifika utsläpp

                           Partikelutsläppet (g/kWh) beräknas på följande sätt:

                           PT # M PT " K p / Wact
 ---pagebreak--- 30.4.2004                 SV                              Europeiska unionens officiella tidning                                   L 146/63

                             där

                             Wact      =      verkligt arbete (kWh) under provcykeln bestämt enligt avsnitt 4.6.2 i bilaga III."

   9.       Följande tillägg skall läggas till:
 ---pagebreak--- L 146/64             SV              Europeiska unionens officiella tidning                           30.4.2004

                                               "Tillägg 4

                             DYNAMOMETERTABELL FÖR NRTC-PROV

    Tid    Normalt Normalt     Tid    Normalt Normalt                         Tid   Normalt Normalt
    (s)    Varvtal Vrid-       (s)    Varvtal Vrid-                           (s)   Varvtal Vrid-
            (%)     (%)                (%)     (%)                                   (%)     (%)
     1           0       0     52        102       46                         103        74      24
     2           0       0     53        102       41                         104        77       6
     3           0       0     54        102       31                         105        76      12
     4           0       0     55          89       2                         106        74      39
     5           0       0     56          82       0                         107        72      30
     6           0       0     57          47       1                         108        75      22
     7           0       0     58          23       1                         109        78      64
     8           0       0     59           1       3                         110      102       34
     9           0       0     60           1       8                         111      103       28
     10          0       0     61           1       3                         112      103       28
     11          0       0     62           1       5                         113      103       19
     12          0       0     63           1       6                         114      103       32
     13          0       0     64           1       4                         115      104       25
     14          0       0     65           1       4                         116      103       38
     15          0       0     66           0       6                         117      103       39
     16          0       0     67           1       4                         118      103       34
     17          0       0     68           9      21                         119      102       44
     18          0       0     69          25      56                         120      103       38
     19          0       0     70          64      26                         121      102       43
     20          0       0     71          60      31                         122      103       34
     21          0       0     72          63      20                         123      102       41
     22          0       0     73          62      24                         124      103       44
     23          0       0     74          64       8                         125      103       37
     24          1       3     75          58      44                         126      103       27
     25          1       3     76          65      10                         127      104       13
     26          1       3     77          65      12                         128      104       30
     27          1       3     78          68      23                         129      104       19
     28          1       3     79          69      30                         130      103       28
     29          1       3     80          71      30                         131      104       40
     30          1       6     81          74      15                         132      104       32
     31          1       6     82          71      23                         133      101       63
     32          2       1     83          73      20                         134      102       54
     33          4      13     84          73      21                         135      102       52
     34          7      18     85          73      19                         136      102       51
     35          9      21     86          70      33                         137      103       40
     36         17      20     87          70      34                         138      104       34
     37         33      42     88          65      47                         139      102       36
     38         57      46     89          66      47                         140      104       44
     39         44      33     90          64      53                         141      103       44
     40         31       0     91          65      45                         142      104       33
     41         22      27     92          66      38                         143      102       27
     42         33      43     93          67      49                         144      103       26
     43         80      49     94          69      39                         145        79      53
     44       105       47     95          69      39                         146        51      37
     45         98      70     96          66      42                         147        24      23
     46       104       36     97          71      29                         148        13      33
     47       104       65     98          75      29                         149        19      55
     48         96      71     99          72      23                         150        45      30
     49       101       62     100         74      22                         151        34       7
     50       102       51     101         75      24                         152        14       4
     51       102       50     102         73      30                         153         8      16
 ---pagebreak--- 30.4.2004             SV            Europeiska unionens officiella tidning                           L 146/65

    Tid     Normalt Normalt   Tid     Normalt Normalt                        Tid   Normalt Normalt
    (s)     Varvtal Vrid-     (s)     Varvtal Vrid-                          (s)   Varvtal Vrid-
             (%)     (%)               (%)     (%)                                  (%)     (%)
    154          15       6   205          20      18                        256      102       84
    155          39      47   206          27      34                        257        58      66
    156          39       4   207          32      33                        258        64      97
    157          35      26   208          41      31                        259        56      80
    158          27      38   209          43      31                        260        51      67
    159          43      40   210          37      33                        261        52      96
    160          14      23   211          26      18                        262        63      62
    161          10      10   212          18      29                        263        71       6
    162          15      33   213          14      51                        264        33      16
    163          35      72   214          13      11                        265        47      45
    164          60      39   215          12       9                        266        43      56
    165          55      31   216          15      33                        267        42      27
    166          47      30   217          20      25                        268        42      64
    167          16       7   218          25      17                        269        75      74
    168           0       6   219          31      29                        270        68      96
    169           0       8   220          36      66                        271        86      61
    170           0       8   221          66      40                        272        66       0
    171           0       2   222          50      13                        273        37       0
    172           2      17   223          16      24                        274        45      37
    173          10      28   224          26      50                        275        68      96
    174          28      31   225          64      23                        276        80      97
    175          33      30   226          81      20                        277        92      96
    176          36       0   227          83      11                        278        90      97
    177          19      10   228          79      23                        279        82      96
    178           1      18   229          76      31                        280        94      81
    179           0      16   230          68      24                        281        90      85
    180           1       3   231          59      33                        282        96      65
    181           1       4   232          59       3                        283        70      96
    182           1       5   233          25       7                        284        55      95
    183           1       6   234          21      10                        285        70      96
    184           1       5   235          20      19                        286        79      96
    185           1       3   236           4      10                        287        81      71
    186           1       4   237           5       7                        288        71      60
    187           1       4   238           4       5                        289        92      65
    188           1       6   239           4       6                        290        82      63
    189           8      18   240           4       6                        291        61      47
    190          20      51   241           4       5                        292        52      37
    191          49      19   242           7       5                        293        24       0
    192          41      13   243          16      28                        294        20       7
    193          31      16   244          28      25                        295        39      48
    194          28      21   245          52      53                        296        39      54
    195          21      17   246          50       8                        297        63      58
    196          31      21   247          26      40                        298        53      31
    197          21       8   248          48      29                        299        51      24
    198           0      14   249          54      39                        300        48      40
    199           0      12   250          60      42                        301        39       0
    200           3       8   251          48      18                        302        35      18
    201           3      22   252          54      51                        303        36      16
    202          12      20   253          88      90                        304        29      17
    203          14      20   254        103       84                        305        28      21
    204          16      17   255        103       85                        306        31      15
 ---pagebreak--- L 146/66             SV            Europeiska unionens officiella tidning                           30.4.2004

    Tid    Normalt Normalt   Tid     Normalt Normalt                        Tid   Normalt Normalt
    (s)    Varvtal Vrid-     (s)     Varvtal Vrid-                          (s)   Varvtal Vrid-
            (%)     (%)               (%)     (%)                                  (%)     (%)
    307         31      10   358          29       0                        409        34      43
    308         43      19   359          18      13                        410        68      83
    309         49      63   360          25      11                        411      102       48
    310         78      61   361          28      24                        412        62       0
    311         78      46   362          34      53                        413        41      39
    312         66      65   363          65      83                        414        71      86
    313         78      97   364          80      44                        415        91      52
    314         84      63   365          77      46                        416        89      55
    315         57      26   366          76      50                        417        89      56
    316         36      22   367          45      52                        418        88      58
    317         20      34   368          61      98                        419        78      69
    318         19       8   369          61      69                        420        98      39
    319          9      10   370          63      49                        421        64      61
    320          5       5   371          32       0                        422        90      34
    321          7      11   372          10       8                        423        88      38
    322         15      15   373          17       7                        424        97      62
    323         12       9   374          16      13                        425      100       53
    324         13      27   375          11       6                        426        81      58
    325         15      28   376           9       5                        427        74      51
    326         16      28   377           9      12                        428        76      57
    327         16      31   378          12      46                        429        76      72
    328         15      20   379          15      30                        430        85      72
    329         17       0   380          26      28                        431        84      60
    330         20      34   381          13       9                        432        83      72
    331         21      25   382          16      21                        433        83      72
    332         20       0   383          24       4                        434        86      72
    333         23      25   384          36      43                        435        89      72
    334         30      58   385          65      85                        436        86      72
    335         63      96   386          78      66                        437        87      72
    336         83      60   387          63      39                        438        88      72
    337         61       0   388          32      34                        439        88      71
    338         26       0   389          46      55                        440        87      72
    339         29      44   390          47      42                        441        85      71
    340         68      97   391          42      39                        442        88      72
    341         80      97   392          27       0                        443        88      72
    342         88      97   393          14       5                        444        84      72
    343         99      88   394          14      14                        445        83      73
    344       102       86   395          24      54                        446        77      73
    345       100       82   396          60      90                        447        74      73
    346         74      79   397          53      66                        448        76      72
    347         57      79   398          70      48                        449        46      77
    348         76      97   399          77      93                        450        78      62
    349         84      97   400          79      67                        451        79      35
    350         86      97   401          46      65                        452        82      38
    351         81      98   402          69      98                        453        81      41
    352         83      83   403          80      97                        454        79      37
    353         65      96   404          74      97                        455        78      35
    354         93      72   405          75      98                        456        78      38
    355         63      60   406          56      61                        457        78      46
    356         72      49   407          42       0                        458        75      49
    357         56      27   408          36      32                        459        73      50
 ---pagebreak--- 30.4.2004             SV            Europeiska unionens officiella tidning                           L 146/67

    Tid     Normalt Normalt   Tid     Normalt Normalt                        Tid   Normalt Normalt
    (s)     Varvtal Vrid-     (s)     Varvtal Vrid-                          (s)   Varvtal Vrid-
             (%)     (%)               (%)     (%)                                  (%)     (%)
    460          79      58   511          85      73                        562        43      25
    461          79      71   512          84      73                        563        30      60
    462          83      44   513          85      73                        564        40      45
    463          53      48   514          86      73                        565        37      32
    464          40      48   515          85      73                        566        37      32
    465          51      75   516          85      73                        567        43      70
    466          75      72   517          85      72                        568        70      54
    467          89      67   518          85      73                        569        77      47
    468          93      60   519          83      73                        570        79      66
    469          89      73   520          79      73                        571        85      53
    470          86      73   521          78      73                        572        83      57
    471          81      73   522          81      73                        573        86      52
    472          78      73   523          82      72                        574        85      51
    473          78      73   524          94      56                        575        70      39
    474          76      73   525          66      48                        576        50       5
    475          79      73   526          35      71                        577        38      36
    476          82      73   527          51      44                        578        30      71
    477          86      73   528          60      23                        579        75      53
    478          88      72   529          64      10                        580        84      40
    479          92      71   530          63      14                        581        85      42
    480          97      54   531          70      37                        582        86      49
    481          73      43   532          76      45                        583        86      57
    482          36      64   533          78      18                        584        89      68
    483          63      31   534          76      51                        585        99      61
    484          78       1   535          75      33                        586        77      29
    485          69      27   536          81      17                        587        81      72
    486          67      28   537          76      45                        588        89      69
    487          72       9   538          76      30                        589        49      56
    488          71       9   539          80      14                        590        79      70
    489          78      36   540          71      18                        591      104       59
    490          81      56   541          71      14                        592      103       54
    491          75      53   542          71      11                        593      102       56
    492          60      45   543          65       2                        594      102       56
    493          50      37   544          31      26                        595      103       61
    494          66      41   545          24      72                        596      102       64
    495          51      61   546          64      70                        597      103       60
    496          68      47   547          77      62                        598        93      72
    497          29      42   548          80      68                        599        86      73
    498          24      73   549          83      53                        600        76      73
    499          64      71   550          83      50                        601        59      49
    500          90      71   551          83      50                        602        46      22
    501        100       61   552          85      43                        603        40      65
    502          94      73   553          86      45                        604        72      31
    503          84      73   554          89      35                        605        72      27
    504          79      73   555          82      61                        606        67      44
    505          75      72   556          87      50                        607        68      37
    506          78      73   557          85      55                        608        67      42
    507          80      73   558          89      49                        609        68      50
    508          81      73   559          87      70                        610        77      43
    509          81      73   560          91      39                        611        58       4
    510          83      73   561          72       3                        612        22      37
 ---pagebreak--- L 146/68             SV            Europeiska unionens officiella tidning                           30.4.2004

    Tid    Normalt Normalt   Tid     Normalt Normalt                        Tid   Normalt Normalt
    (s)    Varvtal Vrid-     (s)     Varvtal Vrid-                          (s)   Varvtal Vrid-
            (%)     (%)               (%)     (%)                                  (%)     (%)
    613         57      69   664          92      72                        715      102       64
    614         68      38   665          91      72                        716      102       69
    615         73       2   666          90      71                        717      102       68
    616         40      14   667          90      71                        718      102       70
    617         42      38   668          91      71                        719      102       69
    618         64      69   669          90      70                        720      102       70
    619         64      74   670          90      72                        721      102       70
    620         67      73   671          91      71                        722      102       62
    621         65      73   672          90      71                        723      104       38
    622         68      73   673          90      71                        724      104       15
    623         65      49   674          92      72                        725      102       24
    624         81       0   675          93      69                        726      102       45
    625         37      25   676          90      70                        727      102       47
    626         24      69   677          93      72                        728      104       40
    627         68      71   678          91      70                        729      101       52
    628         70      71   679          89      71                        730      103       32
    629         76      70   680          91      71                        731      102       50
    630         71      72   681          90      71                        732      103       30
    631         73      69   682          90      71                        733      103       44
    632         76      70   683          92      71                        734      102       40
    633         77      72   684          91      71                        735      103       43
    634         77      72   685          93      71                        736      103       41
    635         77      72   686          93      68                        737      102       46
    636         77      70   687          98      68                        738      103       39
    637         76      71   688          98      67                        739      102       41
    638         76      71   689        100       69                        740      103       41
    639         77      71   690          99      68                        741      102       38
    640         77      71   691        100       71                        742      103       39
    641         78      70   692          99      68                        743      102       46
    642         77      70   693        100       69                        744      104       46
    643         77      71   694        102       72                        745      103       49
    644         79      72   695        101       69                        746      102       45
    645         78      70   696        100       69                        747      103       42
    646         80      70   697        102       71                        748      103       46
    647         82      71   698        102       71                        749      103       38
    648         84      71   699        102       69                        750      102       48
    649         83      71   700        102       71                        751      103       35
    650         83      73   701        102       68                        752      102       48
    651         81      70   702        100       69                        753      103       49
    652         80      71   703        102       70                        754      102       48
    653         78      71   704        102       68                        755      102       46
    654         76      70   705        102       70                        756      103       47
    655         76      70   706        102       72                        757      102       49
    656         76      71   707        102       68                        758      102       42
    657         79      71   708        102       69                        759      102       52
    658         78      71   709        100       68                        760      102       57
    659         81      70   710        102       71                        761      102       55
    660         83      72   711        101       64                        762      102       61
    661         84      71   712        102       69                        763      102       61
    662         86      71   713        102       69                        764      102       58
    663         87      71   714        101       69                        765      103       58
 ---pagebreak--- 30.4.2004             SV            Europeiska unionens officiella tidning                           L 146/69

    Tid     Normalt Normalt   Tid     Normalt Normalt                        Tid   Normalt Normalt
    (s)     Varvtal Vrid-     (s)     Varvtal Vrid-                          (s)   Varvtal Vrid-
             (%)     (%)               (%)     (%)                                  (%)     (%)
    766        102       59   817          81      46                        868        83      16
    767        102       54   818          80      39                        869        83      12
    768        102       63   819          80      32                        870        83       9
    769        102       61   820          81      28                        871        83       8
    770        103       55   821          80      26                        872        83       7
    771        102       60   822          80      23                        873        83       6
    772        102       72   823          80      23                        874        83       6
    773        103       56   824          80      20                        875        83       6
    774        102       55   825          81      19                        876        83       6
    775        102       67   826          80      18                        877        83       6
    776        103       56   827          81      17                        878        59       4
    777          84      42   828          80      20                        879        50       5
    778          48       7   829          81      24                        880        51       5
    779          48       6   830          81      21                        881        51       5
    780          48       6   831          80      26                        882        51       5
    781          48       7   832          80      24                        883        50       5
    782          48       6   833          80      23                        884        50       5
    783          48       7   834          80      22                        885        50       5
    784          67      21   835          81      21                        886        50       5
    785        105       59   836          81      24                        887        50       5
    786        105       96   837          81      24                        888        51       5
    787        105       74   838          81      22                        889        51       5
    788        105       66   839          81      22                        890        51       5
    789        105       62   840          81      21                        891        63      50
    790        105       66   841          81      31                        892        81      34
    791          89      41   842          81      27                        893        81      25
    792          52       5   843          80      26                        894        81      29
    793          48       5   844          80      26                        895        81      23
    794          48       7   845          81      25                        896        80      24
    795          48       5   846          80      21                        897        81      24
    796          48       6   847          81      20                        898        81      28
    797          48       4   848          83      21                        899        81      27
    798          52       6   849          83      15                        900        81      22
    799          51       5   850          83      12                        901        81      19
    800          51       6   851          83       9                        902        81      17
    801          51       6   852          83       8                        903        81      17
    802          52       5   853          83       7                        904        81      17
    803          52       5   854          83       6                        905        81      15
    804          57      44   855          83       6                        906        80      15
    805          98      90   856          83       6                        907        80      28
    806        105       94   857          83       6                        908        81      22
    807        105      100   858          83       6                        909        81      24
    808        105       98   859          76       5                        910        81      19
    809        105       95   860          49       8                        911        81      21
    810        105       96   861          51       7                        912        81      20
    811        105       92   862          51      20                        913        83      26
    812        104       97   863          78      52                        914        80      63
    813        100       85   864          80      38                        915        80      59
    814          94      74   865          81      33                        916        83     100
    815          87      62   866          83      29                        917        81      73
    816          81      50   867          83      22                        918        83      53
 ---pagebreak--- L 146/70             SV            Europeiska unionens officiella tidning                            30.4.2004

    Tid    Normalt Normalt   Tid     Normalt Normalt                        Tid    Normalt Normalt
    (s)    Varvtal Vrid-     (s)     Varvtal Vrid-                          (s)    Varvtal Vrid-
            (%)     (%)               (%)     (%)                                   (%)     (%)
    919         80      76    970         81      39                        1021        82      35
    920         81      61    971         81      38                        1022        79      53
    921         80      50    972         80      41                        1023        82      30
    922         81      37    973         81      30                        1024        83      29
    923         82      49    974         81      23                        1025        83      32
    924         83      37    975         81      19                        1026        83      28
    925         83      25    976         81      25                        1027        76      60
    926         83      17    977         81      29                        1028        79      51
    927         83      13    978         83      47                        1029        86      26
    928         83      10    979         81      90                        1030        82      34
    929         83       8   980          81      75                        1031        84      25
    930         83       7   981          80      60                        1032        86      23
    931         83       7   982          81      48                        1033        85      22
    932         83       6   983          81      41                        1034        83      26
    933         83       6   984          81      30                        1035        83      25
    934         83       6   985          80      24                        1036        83      37
    935         71       5   986          81      20                        1037        84      14
    936         49      24    987         81      21                        1038        83      39
    937         69      64    988         81      29                        1039        76      70
    938         81      50    989         81      29                        1040        78      81
    939         81      43    990         81      27                        1041        75      71
    940         81      42    991         81      23                        1042        86      47
    941         81      31    992         81      25                        1043        83      35
    942         81      30    993         81      26                        1044        81      43
    943         81      35    994         81      22                        1045        81      41
    944         81      28    995         81      20                        1046        79      46
    945         81      27    996         81      17                        1047        80      44
    946         80      27    997         81      23                        1048        84      20
    947         81      31    998         83      65                        1049        79      31
    948         81      41    999         81      54                        1050        87      29
    949         81      41   1000         81      50                        1051        82      49
    950         81      37   1001         81      41                        1052        84      21
    951         81      43   1002         81      35                        1053        82      56
    952         81      34   1003         81      37                        1054        81      30
    953         81      31   1004         81      29                        1055        85      21
    954         81      26   1005         81      28                        1056        86      16
    955         81      23   1006         81      24                        1057        79      52
    956         81      27   1007         81      19                        1058        78      60
    957         81      38   1008         81      16                        1059        74      55
    958         81      40   1009         80      16                        1060        78      84
    959         81      39   1010         83      23                        1061        80      54
    960         81      27   1011         83      17                        1062        80      35
    961         81      33   1012         83      13                        1063        82      24
    962         80      28   1013         83      27                        1064        83      43
    963         81      34   1014         81      58                        1065        79      49
    964         83      72   1015         81      60                        1066        83      50
    965         81      49   1016         81      46                        1067        86      12
    966         81      51   1017         80      41                        1068        64      14
    967         80      55   1018         80      36                        1069        24      14
    968         81      48   1019         81      26                        1070        49      21
    969         81      36   1020         86      18                        1071        77      48
 ---pagebreak--- 30.4.2004             SV            Europeiska unionens officiella tidning                            L 146/71

    Tid     Normalt Normalt   Tid     Normalt Normalt                        Tid    Normalt Normalt
    (s)     Varvtal Vrid-     (s)     Varvtal Vrid-                          (s)    Varvtal Vrid-
             (%)     (%)               (%)     (%)                                   (%)     (%)
    1072       103       11   1123         66      62                        1174        76       8
    1073         98      48   1124         74      29                        1175        76       7
    1074       101       34   1125         64      74                        1176        67      45
    1075         99      39   1126         69      40                        1177        75      13
    1076       103       11   1127         76       2                        1178        75      12
    1077       103       19   1128         72      29                        1179        73      21
    1078       103        7   1129         66      65                        1180        68      46
    1079       103       13   1130         54      69                        1181        74       8
    1080       103       10   1131         69      56                        1182        76      11
    1081       102       13   1132         69      40                        1183        76      14
    1082       101       29   1133         73      54                        1184        74      11
    1083       102       25   1134         63      92                        1185        74      18
    1084       102       20   1135         61      67                        1186        73      22
    1085         96      60   1136         72      42                        1187        74      20
    1086         99      38   1137         78       2                        1188        74      19
    1087       102       24   1138         76      34                        1189        70      22
    1088       100       31   1139         67      80                        1190        71      23
    1089       100       28   1140         70      67                        1191        73      19
    1090         98       3   1141         53      70                        1192        73      19
    1091       102       26   1142         72      65                        1193        72      20
    1092         95      64   1143         60      57                        1194        64      60
    1093       102       23   1144         74      29                        1195        70      39
    1094       102       25   1145         69      31                        1196        66      56
    1095         98      42   1146         76       1                        1197        68      64
    1096         93      68   1147         74      22                        1198        30      68
    1097       101       25   1148         72      52                        1199        70      38
    1098         95      64   1149         62      96                        1200        66      47
    1099       101       35   1150         54      72                        1201        76      14
    1100         94      59   1151         72      28                        1202        74      18
    1101         97      37   1152         72      35                        1203        69      46
    1102         97      60   1153         64      68                        1204        68      62
    1103         93      98   1154         74      27                        1205        68      62
    1104         98      53   1155         76      14                        1206        68      62
    1105       103       13   1156         69      38                        1207        68      62
    1106       103       11   1157         66      59                        1208        68      62
    1107       103       11   1158         64      99                        1209        68      62
    1108       103       13   1159         51      86                        1210        54      50
    1109       103       10   1160         70      53                        1211        41      37
    1110       103       10   1161         72      36                        1212        27      25
    1111       103       11   1162         71      47                        1213        14      12
    1112       103       10   1163         70      42                        1214         0       0
    1113       103       10   1164         67      34                        1215         0       0
    1114       102       18   1165         74       2                        1216         0       0
    1115       102       31   1166         75      21                        1217         0       0
    1116       101       24   1167         74      15                        1218         0       0
    1117       102       19   1168         75      13                        1219         0       0
    1118       103       10   1169         76      10                        1220         0       0
    1119       102       12   1170         75      13                        1221         0       0
    1120         99      56   1171         75      10                        1222         0       0
    1121         96      59   1172         75       7                        1223         0       0
    1122         74      28   1173         75      13                        1224         0       0
 ---pagebreak--- L 146/72                 SV                         Europeiska unionens officiella tidning                           30.4.2004

    Tid    Normalt Normalt                    Tid     Normalt    Normalt                     Tid   Normalt Normalt
    (s)    Varvtal Vrid-                      (s)     Varvtal     Vrid-                      (s)   Varvtal  Vrid-
            (%)     (%)                                (%)        (%)                               (%)     (%)
    1225         0       0
    226          0       0
    1227         0       0
    1228         0       0
    1229         0       0
    1230         0       0
    1231         0       0
    1232         0       0
    1233         0       0
    1234         0       0
    1235         0       0
    1236         0       0
    1237         0       0
    1238         0       0

   Nedan återges dynamometertabellen för NRTC-prov i diagramform.

                    Varvtal (%)         Dynamometerdiagram för NRTC-prov
               120

               100

                80

                60

                40

                20

                 0
                     0            200          400               600             800           1000         1200

                     Vridmoment (%)
              120

              100

               80

               60

               40

               20

                0
                     0            200          400              600             800            1000         1200
                                                                tid ( s )
 ---pagebreak--- 30.4.2004              SV                              Europeiska unionens officiella tidning                                        L 146/73

                                                                  Tillägg 5

                                                             Beständighetskrav

   1.             UTSLÄPPSBESTÄNDIGHETSPERIOD OCH FÖRSÄMRINGSFAKTORER

                  Detta tillägg gäller endast förbränningsmotorer med kompressionständning under stegen III A, III B och IV.

   1.1            Tillverkarna skall fastställa en försämringsfaktor (DF) för varje reglerad förorening och för varje motorfamilj som
                  berörs av stegen III A och III B. Denna försämringsfaktor skall användas vid typgodkännandet och vid prov som
                  utförs under tillverkningsprocessen.

   1.1.1          Prov för fastställande av försämringsfaktorer skall utföras på följande sätt:

   1.1.1.1        Tillverkaren skall utföra beständighetsprov genom att ackumulera motordriftstid enligt ett provschema som är
                  grundat på god branschpraxis och som återspeglar typisk försämring av utsläppsprestanda vid normal motordrift.
                  Beständighetsprovtiden bör normalt motsvara åtminstone en kvart av utsläppsbeständighetsperioden (EDP).

                  Driftstid kan ackumuleras genom att man kör motorn i en dynamometerprovbädd eller genom normalt bruk. Man kan
                  påskynda beständighetsprovet genom att utföra provschemat för driftstidsackumulering med en högre
                  belastningsfaktor än vad som förekommer vid normalt bruk. Faktorn för hur mycket provet påskyndas, dvs.
                  förhållandet mellan antalet beständighetsprovtimmar och motsvarande antal EDP-timmar, skall tillverkaren fastställa
                  enligt god branschpraxis.

                  Under beständighetsprovet får komponenter som påverkar utsläppen varken underhållas eller bytas ut utom enligt det
                  rutinmässiga serviceschema som rekommenderas av tillverkaren.

                  Tillverkaren skall enligt god branschpraxis välja den provmotor, de underordnade system och de komponenter som
                  skall användas för fastställande av försämringsfaktorer för avgasutsläppen från en motorfamilj eller från
                  motorfamiljer med tekniskt likvärdiga utsläppskontrollsystem. Ett kriterium för provmotorn är att den skall ha samma
                  utsläppsförsämringsegenskaper som de motorfamiljer på vilka de resulterande försämringsfaktorerna kommer att
                  tillämpas vid certifieringen. Motorer som skiljer sig ifråga om cylinderdiameter och slaglängd, konfiguration,
                  luftsystem och bränslesystem kan anses vara likvärdiga i fråga om utsläppsförsämringsegenskaper, om det finns
                  rimliga tekniska skäl för detta.
                  Andra tillverkares försämringsfaktorer får tillämpas, om man rimligen kan utgå från teknisk likvärdighet i fråga om
                  försämrade utsläppsprestanda och om proven bevisligen utförts enligt gällande krav.

                  Utsläppsprovningen skall utföras i enlighet med förfarandena i detta direktiv efter inkörning av provmotorn dels före
                  driftstidsackumuleringen, dels efter avslutat beständighetsprov. Man kan också utföra utsläppsprovning i intervaller
                  under beständighetsprovets driftstidsackumulering för att fastställa försämringstrenden.

   1.1.1.2        Beständighetsprov eller utsläppsprov för fastställande av försämringsegenskaper behöver inte bevittnas av
                  godkännandemyndigheten.

   1.1.1.3 Fastställande av försämringsfaktorer på grundval av beständighetsprov

                  Additiv försämringsfaktor definieras som det värde som erhålls genom att utsläppsvärdet vid EDP:s början
                  subtraheras från utsläppsvärdet vid EDP:s slut.

                  Multiplikativ försämringsfaktor definieras som utsläppsvärdet vid EDP:s slut delat med utsläppsvärdet vid EDP:s
                  början.
                  För varje förorening som omfattas av lagstiftningen skall särskilda försämringsfaktorer fastställas. En additiv
                  försämringsfaktor för NOx+HC-normen fastställs genom att man summerar föroreningarnas försämringsvärden, utan
                  hinder av att en förorenings negativa försämringsvärde inte får kompensera för de andras försämring. För att erhålla
                  en multiplikativ försämringsfaktor för NOx+HC fastställer och tillämpar man skilda försämringsfaktorer för HC och
                  NOx vid beräkningen av de försämrade utsläppsnivåerna utifrån provresultaten, innan man kombinerar de
                  resulterande försämringsvärdena för NOx och HC för att se om normen uppfylls.

                  Om provet inte utförs för hela EDP, fastställs utsläppsvärdena vid EDP:s slut genom att man extrapolerar den aktuella
                  provperiodens utsläppsförsämringstrend till hela EDP.

                  Om man registrerat periodiska utsläppsprovresultat under beständighetsprovets driftstidsackumulering, skall man
                  tillämpa statistiska standardförfaranden för databehandling enligt god praxis för att fastställa utsläppsnivåerna vid
                  EDP:s slut. Statistisk signifikanstestning kan tillämpas vid fastställandet av de slutliga utsläppsvärdena.

                  Om beräkningen ger ett värde under 1,00 för en multiplikativ försämringsfaktor, eller under 0,00 för en additiv
                  försämringsfaktor, skall försämringsfaktorn vara 1,0 respektive 0,00.
 ---pagebreak--- L 146/74                  SV                            Europeiska unionens officiella tidning                                       30.4.2004

   1.1.1.4          Med godkännandemyndighetens godkännande får tillverkaren använda försämringsfaktorer som fastställts på
                    grundval av resultaten från sådana beständighetsprov som utförts för att erhålla försämringsfaktorer för certifieringen
                    av motorer med kompressionständning för tunga fordon. Detta skall tillåtas, om det föreligger teknisk likvärdighet
                    mellan provmotorn för vägfordonssektorn och den motorfamilj för mobila maskiner som inte är avsedda att användas
                    på väg på vilken försämringsfaktorerna tillämpas vid certifieringen. EDP-värdena enligt punkt 2 skall läggas till
                    grund för beräkningen av försämringsfaktorer på grund av resultaten från utsläppsbeständighetsprov för vägfordon.

   1.1.1.5          Om en motorfamilj bygger på etablerad teknik, får man använda en analys som bygger på god branschpraxis i stället
                    för att utföra prov för att fastställa en försämringsfaktor för motorfamiljen ifråga, förutsatt att detta godkänts av
                    godkännandemyndigheten.

   1.2              Uppgifter om försämringsfaktorer i ansökan om godkännande

   1.2.1            I ansökan om certifiering av en motorfamilj avseende motorer med kompressionständning utan
                    efterbehandlingsutrustning skall man för varje förorening uppge de additiva försämringsfaktorerna.

   1.2.2            I ansökan om certifiering av en motorfamilj avseende motorer med kompressionständning med
                    efterbehandlingsutrustning skall man för varje förorening uppge de multiplikativa försämringsfaktorerna.

   1.2.3            Tillverkaren skall på begäran tillhandahålla godkännandemyndigheten de uppgifter som krävs för att styrka
                    försämringsfaktorerna. Sådana uppgifter är normalt resultaten från utsläppsproven, provschemat för
                    driftstidsackumulering, underhållsrutiner och, i tillämpliga fall, information för att styrka bedömningen av teknisk
                    likvärdighet enligt god branschpraxis.
   2.               UTSLÄPPSBESTÄNDIGHETSPERIODER FÖR STEG III A-, III B- OCH IV-MOTORER

   2.1              Tillverkarna skall tillämpa de utsläppsbeständighetsperioder som anges i tabell 1 nedan.

                    Tabell 1: Kategorier av utsläppsbeständighetsperioder (EDP) för steg III A-, III B- och IV-motorer– med
                    kompressionständning (timmar)

                                         Kategori (effektklass)                         Livslängd (timmar)
                                                                                EDP
                           " 37 kW                                                             3 000
                           (motorer med konstant varvtal)
                           " 37 kW                                                             5 000
                           (motorer med icke konstant varvtal)
                           # 37 kW                                                             8 000
                           Motorer för fartyg i inlandssjöfart                                10 000
                           Motorvagnsmotorer                                                  10 000

   3.        BILAGA V SKALL ÄNDRAS PÅ FÖLJANDE SÄTT:

   1.        Rubriken skall ersättas med följande:

             "TEKNISKA EGENSKAPER HOS DET REFERENSBRÄNSLE SOM SKALL ANVÄNDAS FÖR
             GODKÄNNANDEPROV OCH FÖR PRODUKTIONSKONTROLL

             REFERENSBRÄNSLE FÖR MOBILA MASKINER SOM INTE ÄR AVSEDDA ATT ANVÄNDAS PÅ VÄG:
             TYPGODKÄNDA MOTORER MED KOMPRESSIONSTÄNDNING SOM UPPFYLLER GRÄNSVÄRDENA FÖR
             STEGEN I OCH II SAMT MOTORER I FARTYG I INLANDSSJÖFART"
   2.        Följande text skall införas efter tabellen om referensbränsle för diesel:

                 "REFERENSBRÄNSLE FÖR MOBILA MASKINER SOM INTE ÄR AVSEDDA ATT ANVÄNDAS PÅ VÄG:
                TYPGODKÄNDA MOTORER MED KOMPRESSIONSTÄNDNING SOM UPPFYLLER GRÄNSVÄRDENA FÖR
                                                   STEG III A

                          Parameter                       Enhet                Gränsvärde(1)                     Provmetod
                                                                       Minimum        Maximum
             Cetantal(2)                                                    52              54,0           EN-ISO 5165
             Densitet vid 15°C                            kg/m3            833               837           EN-ISO 3675
             Destillation:
             50 %-punkt                                   °C                 245                 -         EN-ISO 3405
             95 %-punkt                                   °C                 345               350         EN-ISO 3405
             – Slutlig kokpunkt                           °C                  -                370         EN-ISO 3405
             Antändningstemperatur                        °C                 55                  -         EN 22719
             CFPP                                         °C                  -                 -5         EN 116
             Viskositet vid 40°C                         mm2/s               2,5               3,5         EN-ISO 3104
             Polycykliska aromatiska kolväten            % m/m               3,0               6,0         IP 391
 ---pagebreak--- 30.4.2004                 SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                      L 146/75

                          Parameter                       Enhet                Gränsvärde(1)                     Provmetod
                                                                        Minimum       Maximum
            Svavelhalt (3)                                mg/kg              -               300           ASTM D 5453
            Kopparkorrosion                                                  -            klass 1          EN-ISO 2160
            Conradson carbon residue (10 % DR)           % m/m               -               0,2           EN-ISO 10370
            Askhalt                                      % m/m               -              0,01           EN-ISO 6245
            Vattenhalt                                   % m/m               -              0,05           EN-ISO 12937
            Neutralisering (stark syra)                 mg KOH/g             -              0,02           ASTM D 974
            Oxideringsstabilitet (4)                     mg/ml               -             0,025           EN-ISO 12205

   (1)
             De värden som anges i specifikationerna är "reella värden". När gränsvärdena fastställts tillämpades ISO 4259
             "Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test" och när ett
             minimivärde fastställts har en minimidifferens på 2R över noll beaktats, när maximi- och minimivärden fastställts är
             minimidifferensen 4R (R = reproducerbarhet).
             Trots denna mätning, som är nödvändig av tekniska skäl, bör bränsleproducenten sikta på ett nollvärde i de fall då
             det stipulerade maximivärdet är 2R och på genomsnittsvärdet när maximi- och minimigränser anges. Om det blir
             nödvändigt att utreda om ett bränsle uppfyller kraven i specifikationerna skall ISO 4259 tillämpas.
   (2)
             Spannet för cetantalet överensstämmer inte med kraven på ett minimispann på 4R. Om en tvist uppstår mellan
             bränsleleverantören och bränslekonsumenten kan dock ISO 4259 användas för att lösa tvisten under förutsättning
             att likadana mätningar görs i tillräckligt antal för att nå nödvändig precision i stället för enstaka fastställanden.
   (3)
             Den faktiska svavelhalten i det bränsle som används vid provningen skall anges.
   (4)
             Även om oxideringsstabiliteten kontrolleras är det troligt att livslängden blir begränsad. Leverantören bör rådfrågas
             om lagringsförhållanden och livslängd.

                     REFERENSBRÄNSLE FÖR MOBILA MASKINER SOM INTE ÄR AVSEDDA ATT ANVÄNDAS PÅ VÄG:
                   TYPGODKÄNDA MOTORER MED KOMPRESSIONSTÄNDNING SOM UPPFYLLER GRÄNSVÄRDENA FÖR
                                                   STEG III B OCH IV

                                                                         Gränsvärden(1)
                     Parameter                       Enhet                                                  Provningsmetod
                                                                    Minimum        Maximum
             (2)
   Cetantal                                                                           54,0            EN-ISO 5165
   Densitet vid 15°C                                 kg/m3            833             837             EN-ISO 3675
   Destillering:
   till 50 %-punkten                                  °C               245                 -          EN-ISO 3405
   till 95 %-punkten                                  °C               345               350          EN-ISO 3405
   – Slutkokpunkt                                     °C                 -               370          EN-ISO 3405
   Flampunkt                                          °C                55                 -          EN 22719
   Filtrerbarhet i kyla                               °C                 -                -5          EN 116
   Viskositet vid 40°C                              mm2/s              2,3                3,3         EN-ISO 3104
   Polyaromatiska kolväten                          vikt-%             3,0                6,0         IP 391
   Svavelhalt(3)                                    mg/kg                -                10          ASTM D 5453
   Kopparkorrosion                                                       -              klass 1       EN-ISO 2160
   Koksrester enligt Conradson (10 %
                                                    vikt-%               -                0,2         EN-ISO 10370
   DR)
   Askhalt                                          vikt-%               -               0,01         EN-ISO 6245
 ---pagebreak--- L 146/76                         SV                                           Europeiska unionens officiella tidning                                                                         30.4.2004

                                                                                Gränsvärden(1)
                              Parameter                                   Enhet                                                                             Provningsmetod
                                                                                Minimum                      Maximum
          Vattenhalt                                                      vikt-%                      -                         0,02                        EN-ISO 12937
                                                                          mg
          Neutralisationstal (stark syra)                                                             -                         0,02                         ASTM D 974
                                                                         KOH/g
          Oxidationsstabilitet(4)                                         mg/ml                       -                        0,025                        EN-ISO 12205
          Smörjförmåga (HFRR, wear scar                                     µm                        -                          400                        CEC F-06-A-96
          diameter vid 60°C)
          FAME                                                         förbjudet

          (1)
                      De värden som anges i specifikationerna är "verkliga värden". Vid fastställande av gränsvärdena har villkoren
                      enligt SS-EN ISO 4259 "Petroleumprodukter – Bestämning och tillämpning av precisionsmått hos
                      provningsmetoder" tillämpats. När ett minimivärde fastställts har en minsta skillnad av 2R över noll beaktats.
                      När ett maximi- och ett minimivärde fastställts är den minsta skillnaden 4R (R = reproducerbarhet).
                      Trots denna åtgärd, som är nödvändig av tekniska skäl, bör bränsletillverkaren eftersträva ett nollvärde, när
                      det föreskrivna maximivärdet är 2R, och ett medelvärde, i de fall maximi- och minimigränser anges. Om det
                      är nödvändigt att klarlägga huruvida ett bränsle uppfyller kraven i specifikationen, skall villkoren i SS-EN
                      ISO 4259 tillämpas.
          (2)
                      Intervallet för cetantalet stämmer inte med kravet på ett lägsta intervall på 4R. Om en tvist uppstår mellan
                      bränsleleverantören och bränsleanvändaren, kan villkoren i ISO D 4259 användas för att lösa tvisten under
                      förutsättning att tillräckligt många mätningar görs för att uppnå erforderlig precision, i stället för enstaka
                      bestämningar.
          (3)
                      Det verkliga svavelinnehållet i det bränsle som används i typ I-provet skall uppges.
          (4)
                      Även om oxidationsstabiliteten kontrolleras är det troligt att livslängden är begränsad. Leverantören bör
                      rådfrågas om lagringsförhållanden och livslängd."

   4.           BILAGA VII SKALL ÄNDRAS PÅ FÖLJANDE SÄTT:

                Tillägg 1 skall ersättas med följande:

                                                                                "Tillägg 1

                             PROVRESULTAT FÖR FÖRBRÄNNINGSMOTORER MED KOMPRESSIONSTÄNDNING
                                                      PROVRESULTAT

   1.                    Upplysningar om utförandet av nrsc-provet1:

   1.1                   Referensbränsle som använts vid provet
                         1.1.1 Cetantal: ...............................................................................................................................................................
                         1.1.2 Svavelhalt:............................................................................................................................................................
                         1.1.3 Densitet: ...............................................................................................................................................................

   1.2          Smörjmedel
                1.2.1 Fabrikat: ...............................................................................................................................................................
                1.2.2 Typ(er): ................................................................................................................................................................
   (om smörjmedel och olja blandas, ange procentuell andel olja i blandningen)

   1
                Om flera huvudmotorer används, skall uppgifter lämnas för var och en av dessa.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                     SV                                           Europeiska unionens officiella tidning                                                                           L 146/77

   1.3                Motordrivna komponenter (i förekommande fall)
                      1.3.1 Förteckning och identifieringsuppgifter: ..............................................................................................................
                      1.3.2 Upptagen effekt vid olika motorvarvtal (enligt uppgift från tillverkaren):
                                                Upptagen effekt PAE (kW) vid olika motorvarvtal(1) med beaktande av tillägg 3 till
                                                denna bilaga
   Komponent                                                            Mellanvarvtal (om tillämpligt)                           Nominellt varvtal

   Totalt:
   (1)       Får inte överstiga 10 % av den effekt som uppmäts vid provet.

   1.4                Motordata

   1.4.1              Motorvarvtal
                      Tomgång: ................................................................................................................................................................ min-1
                      Mellanvarvtal: ......................................................................................................................................................... min-1
                      Nominellt varvtal: ................................................................................................................................................... min-1

   1.4.2              Motoreffekt1

                                                                                Effektinställning (kW) vid olika motorvarvtal

   Villkor                                                                                Mellanvarvtal (om tillämpligt)                            Nominellt varvtal
   Maximal uppmätt effekt vid prov (PM)
   (kW) (a)
   Total effekt upptagen av motordrivna komponenter enligt
   avsnitt 1.3.2 i detta tillägg eller avsnitt 3.1 i bilaga III (PAE)
   (kW) (b)
   Motorns nettoeffekt enligt avsnitt 2.4 i bilaga I (kW) (c)
   c=a+b

   1.5                Utsläppsnivåer

   1.5.1              Dynamometerinställning (kW)

                                                                                Dynamometerinställning (kW) vid olika motorvarvtal

       Procentuell belastning                                  Mellanvarvtal (om tillämpligt)                                                     Nominellt varvtal

       10 (om tillämpligt)

       25 (om tillämpligt)

       50

       75

       100

   1
             Okorrigerad effekt mätt i enlighet med avsnitt 2.4 i bilaga I.
 ---pagebreak--- L 146/78                          SV                                            Europeiska unionens officiella tidning                      30.4.2004

   1.5.2                  Utsläppsresultat från NRSC-provet:

                          CO: ........................................................ g/kWh
                          HC: ........................................................ g/kWh
                          NOx: ...................................................... g/kWh
                          NMHC+NOx: ........................................ g/kWh
                          Partiklar: ................................................ g/kWh
   1.5.3                  Provtagningssystem som använts för NRSC-provet:

   1.5.3.1 Gasformiga utsläpp1:................................................................................................

   1.5.3.2 Partiklar1:..................................................................................................................

   1.5.3.2.1              Metod2: Ett/flera filter

   2.         UPPLYSNINGAR OM UTFÖRANDET AV NRTC-PROVET3:

   2.1                    Utsläppsresultat från NRTC-provet:
                          CO: ........................................................ g/kWh
                          NMHC:.................................................. g/kWh
                          NOx: ...................................................... g/kWh
                          Partiklar: ................................................ g/kWh
                          NMHC+NOx: ........................................ g/kWh

   2.2                    Provtagningssystem som använts för NRTC-provet:
                          Gasformiga utsläpp(1):..........................................................................
                          Partiklar(1):............................................................................................

   Metod(2): Ett/flera filter

              5.          BILAGA XII SKALL ÄNDRAS PÅ FÖLJANDE SÄTT:

                          Följande punkter skall läggas till:

                          "3.        När det gäller motorkategorierna H, I och J (steg III A) och motorkategorierna K, L och M (steg III B) enligt
                                     definitionen i artikel 9.3, godkänns som likvärdiga med godkännanden enligt detta direktiv följande
                                     typgodkännanden och, där detta är tillämpligt, den godkännandemärkning som hör samman med dem:

                          3.1        Typgodkännanden enligt direktiv 88/77/EEG, ändrat genom direktiv 99/96/EG, som överensstämmer med
                                     kraven för stegen B1, B2 eller C enligt artikel 2 och avsnitt 6.2.1 i bilaga I.

                          3.2        FN-ECE:s förordning 49 ändringsserie 03, som överensstämmer med kraven för stegen B1, B2 och C enligt
                                     punkt 5.2."

   1
              Ange figurens nummer enligt avsnitt 1 i bilaga VI.
   2
              Stryk det som inte är tillämpligt.
   3
              Om flera huvudmotorer används, skall uppgifter lämnas för var och en av dessa.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                       L 146/79

                                                                  BILAGA II

                                                                  "Bilaga VI

                                                ANALYS- OCH PROVTAGNINGSSYSTEM

   1.       SYSTEM FÖR GAS- OCH PARTIKELPROVTAGNING

         Figur nummer                                                            Beskrivning
                2             Avgasanalyssystem för outspädda avgaser
                3             Avgasanalyssystem för utspädda avgaser
                4             Delflöde, isokinetiskt flöde, sugfläktstyrning, delprovtagning
                5             Delflöde, isokinetiskt flöde, tryckfläktstyrning, delprovtagning
                6             Delflöde, CO2- eller NOx-kontroll, delprovtagning
                7             Delflöde, CO2- och kolbalans, totalprovtagning
                8             Delflöde, enkelt venturirör och koncentrationsmätning, delprovtagning
                9             Delflöde, dubbla venturirör eller mynningar och koncentrationsmätning, delprovtagning
               10             Delflöde, uppdelning på flera rör och koncentrationsmätning, delprovtagning
               11             Delflöde, flödesreglering, totalprovtagning
               12             Delflöde, flödesreglering, delprovtagning
               13             Fullflöde, kolvpump eller venturirör för kritiskt flöde, delprovtagning
               14             Partikelprovtagningssystem
               15             Utspädningssystem för fullflödessystem

   1.1      Bestämning av gasformiga utsläpp

            Punkt 1.1.1 och figurerna 2 och 3 innehåller detaljerade beskrivningar av de rekommenderade provtagnings- och
            analyssystemen. Eftersom det finns flera möjliga konfigurationer som kan ge likvärdiga resultat, krävs inte exakt
            överensstämmelse med dessa figurer. Ytterligare komponenter, t.ex. instrument, ventiler, magnetventiler, pumpar och
            omkopplare får användas för att ge ytterligare information och samordna komponentsystemens funktioner. Andra
            komponenter, som i vissa system inte är nödvändiga för bibehållen noggrannhet, får uteslutas om detta sker på grundval av
            god branschpraxis.

   1.1.1    Gasformiga beståndsdelar i avgaser – CO, CO2, HC, NOx

            Här beskrivs ett analyssystem för bestämning av gasformiga utsläpp i outspädda eller utspädda avgaser som baseras på
            användningen av

            –      en HFID-analysator för mätning av kolväten,
            –      NDIR-analysatorer för mätning av kolmonoxid och koldioxid,
            –      en HCLD-analysator eller likvärdig analysator för mätning av kväveoxider.

            Vad gäller outspädda avgaser (se figur 2) får provet för samtliga beståndsdelar tas med en provtagningssond eller två
            provtagningssonder som placeras nära varandra och som inuti är delade för att leda till de olika analysatorerna. Försiktighet
            skall iakttas så att ingen kondens av beståndsdelar i avgaserna (inklusive vatten och svavelsyra) sker någonstans i
            analyssystemet.

            Vad gäller utspädda avgaser (se figur 3) skall provet för kolväten tas med en annan provtagningssond än den som används för
            övriga beståndsdelar. Försiktighet skall iakttas så att ingen kondens av beståndsdelar i avgaserna (inklusive vatten och
            svavelsyra) sker någonstans i analyssystemet.
 ---pagebreak--- L 146/80                  SV                                     Europeiska unionens officiella tidning                                                         30.4.2004

                                                                             Figur 2

                                                             Flödesdiagram för avgasanalyssystem
                                                                     för CO, NOx och HC

                          Nollställnings- HSL1                                                    Noll-
   Figur                       gas                                                          T2 ställnings- G1                                                     3
                                                    T1                       HSL1
                                                                                gas
                                                                                Utlopp
                                                                                HC
                                   V1
                                               F1           F2       P
                    SP1      Nollställnings-                                                     Spänn-
                                  gas                                                            gas            R3

                                                                                R1         R2         Utlopp

                                   V1                                                                                Luft      Bränsle

                                               F1           F2        P                                                                     FL1
                                 2 provtagningssonder (valfritt)
               SL
                                                                                HSL2
                                                                      Utlopp
                                               G3                                                                                Utlopp
                    T5
                    T5    Nollställningsgas
                                                                                T3             G2             V9
                                                                     FL5
                                                                                nollställningsgas                                                   FL4
                                                    CO                Utlopp
           B                 V11         V4
                                     spänngas                                                                        C                                NO
                                      nollställningsgas             FL6
                                                                                V7                  V8         V10
                                                                                V3
                                                                                spänngas
                                                    CO                Utlopp                                                                           Utlopp
                                                                                T5
           V13      V12                               2                                                              T4
                                          V5                                                R4
                                    spänngas                        FL7
                           R5       nollställningsgas                    Utlopp
                                                                                FL2
                                                    O
                                                        2
                                                                           FL8                                                 V13    V12
                                         V6
                                     spänngas
 ---pagebreak--- 30.4.2004                       SV                                      Europeiska unionens officiella tidning                                                      L 146/81

                                                      Flödesdiagram för avgasanalyssystem för utspädda avgaser
                                                                     för CO, CO2, NOx och HC

                                     Till PSS se figur 14
                                                                       HSL1                                 Noll-
                                                                                T2 ställnings- G1
                              PSP                           T1                           HSL1
                                                                                gas
                                               BK                                                                                Utlopp

                                                                                HC
                    SP2                       V1
                              Samma plan              F1          F2           P
                                 Nollställningsgas          T1                                             spänngas
                                                                                HSL2                     R3
                    SP2 se fig. 14
                                                                                R1        R2      Utlopp
                                                                                bränsle
                    DT                         V1                                                                             luft
                                se fig. 13
                                             V14      F1         F2             P                                                            FL1

                         BG                                 BK                      SL

                                                     G3                         Utlopp                                                                     Utlopp
                         T5     Nollställningsgas
                                                                                T3         G2          V9
                                                                              FL5
                                                           CO                   Utlopp      Nollställningsgas                                       FL4
                B                    V11        V4
                                             Spänngas                                                                     C                         NO
                                              Nollställningsgas                                       V3   V7                      V8      V10
                                                                              FL6                 Spänngas
                                                            CO                                                                                Utlopp
                V13 V12                          V5           2                                       R4                T4
                                             Spänngas                         Utlopp
                                    R5                                                                                FL2

                                                                                FL3

            Beskrivningar – figur 2 och 3

            Allmänt:

            Samtliga komponenter i provtagningsgasens bana skall hålla den temperatur som angetts för respektive system.

            –            SP1 Provtagningssond för outspädda avgaser (endast figur 2)

                         En rak provtagningssond av rostfritt stål med flera hål och tillsluten ände rekommenderas. Innerdiametern får inte
                         vara större än provtagningsledningens innerdiameter. Väggarnas tjocklek får inte överstiga 1 mm. Sonden skall ha
                         minst tre hål i tre olika radialplan, med en sådan storlek att ungefär samma flöde för provtagning erhålls. Sonden skall
                         täcka åtminstone 80 % av avgasrörets diameter.

            –            SP2 Provtagningssond för HC i utspädda avgaser (endast figur 3)

                         Sonden skall

                         –          utgöra de första 254 till 762 millimetrarna av provtagningsledningen för kolväten (HSL3),

                         –          ha en innerdiameter på minst 5 mm,

                         –          monteras i utspädningstunneln DT (avsnitt 1.2.1.2) vid en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl
                                    blandade (t.ex. ca. 10 tunneldiametrar bakom den punkt där avgaserna kommer in i utspädningstunneln),

                         –          befinna sig tillräckligt långt (radialt) från övriga sonder och tunnelns vägg för att inte påverkas av dödvatten
                                    eller virvlar,

                         –          värmas upp så att gasflödets temperatur stiger till 463 K (190 °C) ± 10 K vid utloppet ur sonden.

            –            SP3 Provtagningssond för CO, CO2, NOx i utspädda avgaser (endast figur 3)

                         Sonden skall

                         –          befinna sig på samma plan som SP2,

                         –          befinna sig tillräckligt långt (radialt) från övriga sonder och tunnelns vägg för att inte påverkas av dödvatten
                                    eller virvlar,
 ---pagebreak--- L 146/82                SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                    30.4.2004

                  –     värmas upp och isoleras över hela sin längd till en temperatur på minst 328 K (55 °C) så att kondens av vatten
                        undviks.
           –      HSL1 Uppvärmd provtagningsledning

                  Genom provtagningsledningen sker provtagning av gas från en enkel sond till delningspunkten/-punkterna och HC-
                  analysatorn.

                  Provtagningsledningen skall

                  –       ha en innerdiameter på minst 5 mm och högst 13,5 mm,

                  –       vara gjord av rostfritt stål eller PTFE,

                  –       ha en väggtemperatur på 463 K (190 °C) ± 10 K, uppmätt i varje separat kontrollerad uppvärmd sektion, om
                          avgastemperaturen vid provtagningssonden är högst 463 K (190 °C),

                  –       ha en väggtemperatur på över 453 K (180 °C), om avgastemperaturen vid provtagningssonden är högre än
                          463 K (190 °C),

                  –     hålla en gastemperatur på 463 K (190 °C) ± 10 K omedelbart före det uppvärmda filtret (F2) och HFID.
           –      HSL2 Uppvärmd provtagningsledning för NOx

                  Provtagningsledningen skall

                  –       ha en väggtemperatur på 328–473 K (55–200 °C) fram till omvandlaren om kylbad används och fram till
                          analysatorn om inget kylbad används,

                  –       vara gjord av rostfritt stål eller PTFE.

                          Eftersom provtagningsledningen behöver värmas upp endast för att förhindra kondens av vatten och
                          svavelsyra, beror provtagningsledningens temperatur på svavelhalten i bränslet.

           –      SL Provtagningsledning för CO (CO2)

           Ledningen skall vara gjord av PTFE eller rostfritt stål. Den kan vara uppvärmd eller ouppvärmd.

           –      BK Bakgrundssäck (valfritt; endast figur 3)

                  För mätning av bakgrundskoncentrationer.

           –      BG Provtagningssäck (valfritt; endast figur 3 för CO och CO2)

                  För mätning av koncentration i proverna.
           –      F1 Uppvärmt förfilter (valfritt)

                  Temperaturen skall vara samma som för HSL1.

           –      F2 Uppvärmt filter

                  Filtret skall avlägsna eventuella fasta partiklar från gasprovet före analysatorn. Temperaturen skall vara samma som
                  för HSL1. Filtret skall bytas ut vid behov.

           –      P Uppvärmd provtagningspump

                  Pumpen skall värmas upp till den temperatur som HSL1 håller.

           –      HC

                  Uppvärmd flamjonisationsdetektor (HFID) för bestämning av kolväten. Temperaturen skall ligga på 453–473 K
                  (180–200 °C).

           –      CO, CO2

                  NDIR-analysatorer för bestämning av kolmonoxid och koldioxid.
           –      NO2

                  (H)CLD-analysator för bestämning av väteoxider. Om en HCLD används skall den hållas vid en temperatur på 328–
                  473 K (55–200 °C).
 ---pagebreak--- 30.4.2004            SV                              Europeiska unionens officiella tidning                                        L 146/83

            –   C Omvandlare

                En omvandlare skall användas för katalytisk reduktion av NO2 till NO före analysen i CLD- eller HCLD-analysatorn.

            –   B Kylbad

                För nedkylning och kondensering av vatten från avgasprovet. Badet skall hållas vid en temperatur av 273–277 K (0–4
                °C) med hjälp av is eller kylning. Kylbadet är valfritt, om analysatorn är fri från interferens av vattenånga enligt
                avsnitten 1.9.1 och 1.9.2 i tillägg 2 till bilaga III.

                Det är inte tillåtet att avlägsna vatten från provet med hjälp av kemiska torkare.

            –   T1, T2, T3 Temperaturmätare

                För övervakning av gasflödets temperatur.
            –   T4 Temperaturmätare

                Temperaturen i NO2/NO-omvandlaren.

            –   T5 Temperaturmätare

                För övervakning av kylbadets temperatur.

            –   G1, G2, G3 Tryckmätare

                För mätning av trycket i provtagningsledningarna.

            –   R1, R2 Tryckreglage

                För reglering av luftens och bränslets respektive tryck för HFID-analysatorn.

            –   R3, R4, R5 Tryckreglage

                För reglering av trycket i provtagningsledningarna och flödet till analysatorerna.

            –   FL1, FL2, FL3 Flödesmätare

                För övervakning av provets bypassflöde.
            –   FL4 till FL7 Flödesmätare (valfria)

                För övervakning av flödet genom analysatorerna.

            –   V1 till V6 Urvalsventiler

                Ändamålsenligt ventilsystem för val av gasflöde (provgas, spänngas eller nollställningsgas) till analysatorerna.

            –   V7, V8 Magnetventil

                För förbiledning (bypass) runt NO2/NO-omvandlaren.

            –   V9 Nålventil

                För balansering av flödet genom NO2/NO-omvandlaren och bypassanordningen.

            –   V10, V11 Nålventil

                För reglering av flödena till analysatorerna.

            –   V12, V13 Vippventil

                För avtappning av kondens från kylbadet B.

            –   V14 Urvalsventil

                För val av provtagnings- eller bakgrundssäck.
 ---pagebreak--- L 146/84                  SV                                Europeiska unionens officiella tidning                                                30.4.2004

   1.2             Bestämning av partiklar

                   Avsnitten 1.2.1 och 1.2.2 samt figurerna 4 till 15 innehåller detaljerade beskrivningar av de rekommenderade
                   utspädnings- och provtagningssystemen. Eftersom det finns flera möjliga konfigurationer som kan ge likvärdiga
                   resultat, krävs inte exakt överensstämmelse med dessa figurer. Ytterligare komponenter, t.ex. instrument, ventiler,
                   magnetventiler, pumpar och omkopplare får användas för att ge ytterligare information och samordna
                   komponentsystemens funktioner. Andra komponenter, som i vissa system inte är nödvändiga för bibehållen
                   noggrannhet, får uteslutas om detta sker på grundval av god branschpraxis.

   1.2.1           Utspädningssystem

   1.2.1.1 System med delflödesutspädning (figur 4 till 12)1

                   Här beskrivs ett utspädningssystem som är baserat på utspädning av en del av avgasflödet. Uppdelningen av
                   avgasflödet och den därpå följande utspädningen kan göras med hjälp av olika typer av utspädningssystem. För den
                   efterföljande insamlingen av partiklar kan alla de utspädda avgaserna eller endast en del av dessa ledas till
                   partikelprovtagningssystemet (figur 14 i avsnitt 1.2.2). Den första metoden kallas totalprovtagning och den andra
                   metoden delprovtagning.

                   Beräkningen av utspädningsfaktorn beror på vilken typ av system som används.
                   Följande typer rekommenderas:

                   –        Isokinetiska system (figur 4 och 5)

                            Med dessa system blir flödet till överföringsröret likvärdigt med huvudavgasflödet vad gäller gasens hastighet
                            och/eller tryck, och därför krävs ett ostört och jämnt avgasflöde vid provtagningssonden. Detta uppnås
                            vanligen med hjälp av en resonator och ett rakt inloppsrör framför provtagningspunkten. Delningsfaktorn
                            beräknas sedan utifrån lätt mätbara värden, t.ex. rördiametrar. Det bör noteras att isokinesi endast används för
                            att uppnå likvärdiga flödesförhållanden och inte för att uppnå likvärdig storleksfördelning. Det senare är
                            normalt inte nödvändigt, eftersom partiklarna är tillräckligt små för att följa strömlinjerna.

                   –        Flödesreglerade system med koncentrationsmätning (figur 6 till 10)

                            Med dessa system tas ett prov från huvudavgasflödet genom anpassning av utspädningsluftens flöde och det
                            totala flödet utspädda avgaser. Utspädningsfaktorn bestäms utifrån koncentrationen av spårgaser, t.ex. CO2
                            eller NOx, som finns naturligt i motoravgaserna. Koncentrationerna i de utspädda avgaserna och i
                            utspädningsluften mäts, medan koncentrationen i de outspädda avgaserna antingen kan mätas direkt eller
                            bestämmas utifrån bränsleflödet med hjälp av kolbalansformeln, om bränslets sammansättning är känd.
                            Systemen kan styras med hjälp av den beräknade utspädningsfaktorn (figur 6 och 7) eller med hjälp av flödet
                            till överföringsröret (figur 8, 9 och 10).
                   –        Flödesreglerade system med flödesmätning (figur 11 och 12)

                            Med dessa system tas ett prov från huvudavgasflödet genom att utspädningsluftens flöde och det totala flödet
                            utspädda avgaser ställs in. Utspädningsfaktorn bestäms utifrån skillnaden mellan de två flödena. Korrekt
                            kalibrering av flödesmätarna i förhållande till varandra är nödvändigt, eftersom de två flödenas relativa
                            storlek kan medföra väsentliga fel vid högre utspädningsfaktorer. Flödesregleringen görs mycket enkelt
                            genom att hålla flödet utspädda avgaser konstant och vid behov variera utspädningsluftens flöde.

                            För att det skall vara möjligt att utnyttja fördelarna med system med delflödesutspädning måste
                            uppmärksamhet ägnas åt att undvika de potentiella problemen med förlust av partiklar i överföringsröret, så
                            att det säkerställs att ett representativt prov tas från motoravgaserna, samt åt bestämning av delningsfaktorn.

                            I de beskrivna systemen uppmärksammas dessa kritiska områden.

   1
           I figurerna 4 till 12 visas flera olika typer av system med delflödesutspädning, som normalt kan användas för förfarandet för stationära
           driftsförhållanden (NRSC). På grund av de mycket stränga restriktionerna godkänns för transient provning (NRTC) endast de
           delflödessystem (figurer 4–12) som uppfyller kraven i avsnittet "Specifikationer för system med delflödesutspädning" i avsnitt 2.4. i tillägg 1
           till bilaga III.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                        L 146/85

                                                                    Figur 4

                           System med delflödesutspädning och isokinetisk sond för delprovtagning (SB-styrning)

                    DAF          PB        FM1                          l > 10*d                           SB
                                                                                PSP
                                                                                d
                                                                                Utlopp
             Luft
                                                                           DT          PTT
                                                           TT                             Till partikel-
                                                                      se figur 14        provtagnings-
                                                                                systemet
                               ISP

                                                        DPT
                                                       delta p
                                 EP

                                                                              FC1
                                      avgaser

            Outspädda avgaser överförs från avgasröret EP till utspädningstunneln DT genom överföringsröret TT via den isokinetiska
            provtagningssonden ISP. Avgasernas differentialtryck mellan avgasröret och inloppet till sonden mäts med tryckgivaren
            DPT. Denna signal överförs till flödesregulatorn FC1 som styr sugfläkten SB, så att den håller ett differentialtryck på noll vid
            sondens spets. Under dessa förhållanden är avgashastigheten i EP och ISP densamma, och flödet genom ISP och TT utgör en
            konstant andel av avgasflödet. Delningsfaktorn bestäms utifrån EP:s och ISP:s tvärsnittsareor. Utspädningsluftens flöde mäts
            med flödesmätaren FM1. Utspädningsfaktorn beräknas utifrån utspädningsluftens flöde och delningsfaktorn.
 ---pagebreak--- L 146/86                SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                       30.4.2004

                                                                   Figur 5

                          System med delflödesutspädning och isokinetisk sond för delprovtagning (PB-styrning)

           DAF               FM1                               l > 10*d                         SB Utlopp
                                                                                PSP
                                                                      d
    Luft
                             TT                                   DT          PTT
                                                              se figur 14        Till partikelprovtagningssystemet

           ISP                                  PB
             EP

                                     DPT
                 Avgaser            delta p              FC1

           Outspädda avgaser överförs från avgasröret EP till utspädningstunneln DT genom överföringsröret TT via den isokinetiska
           provtagningssonden ISP. Avgasernas differentialtryck mellan avgasröret och inloppet till sonden mäts med tryckgivaren
           DPT. Denna signal överförs till flödesregulatorn FC1 som styr tryckfläkten PB, så att den håller ett differentialtryck på noll
           vid sondens spets. Detta görs genom att man tar en liten del av utspädningsluften, vars flöde redan har mätts med
           flödesmätaren FM1, och leder in den i TT med hjälp av ett tryckluftsmunstycke. Under dessa förhållanden är
           avgashastigheten i EP och ISP densamma, och flödet genom ISP och TT utgör en konstant andel av avgasflödet.
           Delningsfaktorn bestäms utifrån EP:s och ISP:s tvärsnittsareor. Utspädningsluften sugs genom DT med hjälp av sugfläkten
           SB, och flödet mäts med FM1 vid inloppet till DT. Utspädningsfaktorn beräknas utifrån utspädningsluftens flöde och
           delningsfaktorn.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                  SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                   L 146/87

                                                                     Figur 6

                   System med delflödesutspädning och mätning av CO2- eller NOx-koncentration genom delprovtagning

                                 FC2            EGA                                   EGA                                    Outspädda
                                                                                avgaser
                                    Valfritt
                           DAF                                          l > 10*d                     SB                      överförs
                                       till PB eller SB
            från                                                                                avgasröret
            EP                                                                                till
                                                                                d
                                                                                PSP
                                                                                Utlopp
                    Luft            PB                                      DT         PTT

                                                              TT        se figur 14      Till partikelprovtagningssystemet

                           EGA

                                                      SP

                                    EP

                                        Avgaser
            utspädningstunneln DT genom provtagningssonden SP och överföringsröret TT. Koncentrationerna av en spårgas (CO2 eller
            NOx) mäts i de outspädda och utspädda avgaserna samt i utspädningsluften med hjälp av avgasanalysatorerna (en eller flera)
            EGA. Dessa signaler överförs till flödesregulatorn FC2 som styr antingen tryckfläkten PB eller sugfläkten SB så att den
            håller den önskade avgasdelnings- och utspädningsfaktorn i DT. Utspädningsfaktorn beräknas utifrån
            spårgaskoncentrationerna i de outspädda avgaserna, de utspädda avgaserna och utspädningsluften.
 ---pagebreak--- L 146/88                SV                              Europeiska unionens officiella tidning                                  30.4.2004

                                                                   Figur 7

                                      System med delflödesutspädning, mätning av CO2-koncentration,
                                                      kolbalans och totalprovtagning

                               FC2               EGA                                         EGA                            Outspädda
                                                                                avgaser
                               Valfritt till P                                                                              överförs
                        DAF
                                                                                PTT                        från
                                                                                avgasröret
                                                                               d                                            EP till
                 Luft
                                   PB                                     DT
                                                                                PSS
                                                           TT
                         G                                                                               FH
                        FUEL
                                                                    Valfritt från FC2                   P
                                                   SP

                                   EP
                                                                                För detaljer se figur 15

                                         Avgaser

           utspädningstunneln DT genom provtagningssonden SP och överföringsröret TT. CO2-koncentrationerna mäts i de utspädda
           avgaserna samt i utspädningsluften med hjälp av avgasanalysatorerna (en eller flera) EGA. Signalerna för CO2 och
           bränsleflöde GFUEL överförs antingen till flödesregulatorn FC2 eller till flödesregulatorn FC3 i
           partikelprovtagningssystemet (se figur 14). FC2 styr tryckfläkten PB, medan FC3 styr partikelprovtagningssystemet (se figur
           14), och därigenom anpassas flödena in i och ut ur systemet så att den önskade avgasdelnings- och utspädningsfaktorn
           bibehålls i DT. Utspädningsfaktorn beräknas utifrån CO2-koncentrationerna och GFUEL med hjälp av antagandet om
           kolbalans.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                        L 146/89

                                                                    Figur 8

                                 System med delflödesutspädning, enkelt venturirör, koncentrationsmätning
                                                          och delprovtagning

                                        EGA                                          EGA

                         DAF              PB                            l > 10*d

                                                                  VN              d PSP
             Luft                                                                                Utlopp
                                                                           DT         PTT

                                                           TT
                                                                    se figur 14        Till partikelprovtagningssystemet

                                                   SP

                                 EP                        EGA

                                      Avgaser

            Outspädda avgaser överförs från avgasröret EP till utspädningstunneln DT genom provtagningssonden SP och
            överföringsröret TT på grund av det undertryck som åstadkoms av venturiröret VN i DT. Gasflödet genom TT beror på
            utjämningen av rörelseimpulsen i venturizonen och påverkas därför av gasens absoluta temperatur vid utloppet ur TT.
            Följaktligen är avgasdelningen vid ett visst tunnelflöde inte konstant, och utspädningsfaktorn vid låg belastning är något lägre
            än vid hög belastning. Koncentrationerna av spårgas (CO2 eller NOx) mäts i de outspädda och de utspädda avgaserna samt i
            utspädningsluften med hjälp av avgasanalysatorerna (en eller flera) EGA, och utspädningsfaktorn beräknas utifrån de sålunda
            uppmätta värdena.
 ---pagebreak--- L 146/90                 SV                           Europeiska unionens officiella tidning                                  30.4.2004

                                                                 Figur 9

           System med delflödesutspädning, dubbla venturirör eller dubbla munstycken, koncentrationsmätning och delprovtagning

                                      EGA                                    EGA

             DAF                PCV2                        l > 10*d
                                                                                HE

                                                                     d
                                                                           PSP
    Luft
                         PB                                     DT         PTT
                    PCV1                                  se figur 14      Till partikel-
                                                 TT                        provtagnings-
                                                                           systemet       SB
           EP
                                                                                Utlopp

                   FD1
                          FD2

                                        EGA
                Avgaser

            Outspädda avgaser överförs från avgasröret EP till utspädningstunneln DT genom provtagningssonden SP och
            överföringsröret TT med hjälp av en flödesdelare som innehåller en uppsättning munstycken eller venturirör. Det första
            (FD1) är placerat i EP, det andra (FD2) i TT. Dessutom behövs det två tryckreglerventiler (PCV1 och PCV2) för att hålla
            avgasdelningen konstant genom att reglera mottrycket i EP och trycket i DT. PCV1 är placerad bakom SP i EP, PCV2 mellan
            tryckfläkten PB och DT. Spårgaskoncentrationerna (CO2 eller NOx) mäts i de outspädda och de utspädda avgaserna samt i
            utspädningsluften med hjälp av avgasanalysatorerna (en eller flera) EGA. De behövs för att kontrollera avgasdelningen och
            kan användas för att ställa in PCV1 och PCV2 för exakt reglering av delningen. Utspädningsfaktorn beräknas utifrån
            spårgaskoncentrationerna.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                        L 146/91

                                                                   Figur 10

                                          System med delflödesutspädning, uppdelning på flera rör,
                                                koncentrationsmätning och delprovtagning

                                           EGA                                          EGA

                              DAF                                       l > 10*d
                                                                                HE
               Luft                                                            d
                                                                     DT              PSP
                                                                                PTT
                                                                     se figur 14
                                                                                Till partikel-     SB
                            Inblåsning av
                                                                                provtagnings-
                            friskluft
                                                                                systemet

                   EGA                              TT
                                                                              FC1
                                                                                DAF            Utlopp
                                                                   DPT
                         FD3
                                                                                Luft
                                                                  DC

                 EP
            Outspädda avgaser överförs från avgasröret EP till utspädningstunneln DT genom överföringsröret TT med hjälp av
            flödesdelaren FD3, som består av ett antal rör med samma dimensioner (samma diameter, längd och bottenradie) som
            monterats i EP. Avgaserna genom ett av dessa rör leds till DT, och avgaserna genom resten av rören leds genom
            dämpningskammaren DC. Avgasdelningen bestäms alltså av det totala antalet rör. För konstant reglering av delningen krävs
            ett differentialtryck på noll mellan DC och utloppet från TT, och detta mäts med hjälp av differentialtryckgivaren DPT. Ett
            differentialtryck på noll åstadkoms genom att frisk luft sprutas in i DT vid utloppet ur TT. Spårgaskoncentrationerna (CO2
            eller NOx) mäts i de outspädda och de utspädda avgaserna samt i utspädningsluften med hjälp av avgasanalysatorerna (en
            eller flera) EGA. De behövs för att kontrollera avgasdelningen och kan användas för att ställa in insprutningsluftens flöde för
            exakt reglering av delningen. Utspädningsfaktorn beräknas utifrån spårgaskoncentrationerna.
 ---pagebreak--- L 146/92                SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                  30.4.2004

                                                                 Figur 11

                                  System med delflödesutspädning, flödesreglering och totalprovtagning

                              FC2
                    DAF             Valfritt till P (PSS)

                                                                              d                           PTT

                                        FM1                              DT                      PSS

                                                            TT                                              FH

                 GEXH
                                                                                P
                   eller                         SP
                   GAIR                                                                                vent
                   eller
                                               EP                                               För detaljer se figur 15
                  GFUEL

                                    Avgaser
           Outspädda avgaser överförs från avgasröret EP till utspädningstunneln DT genom provtagningssonden SP och
           överföringsröret TT. Det totala flödet genom tunneln ställs in med hjälp av flödesregulatorn FC3 och provtagningspumpen P
           i partikelprovtagningssystemet (se figur 16).

           Utspädningsluftens flöde regleras med hjälp av flödesregulatorn FC2, som kan använda GEXH, GAIR eller GFUEL som
           styrsignaler för önskad avgasdelning. Provtagningsflödet in i DT utgörs av skillnaden mellan det totala flödet och
           utspädningsluftens flöde. Utspädningsluftens flöde mäts med hjälp av flödesmätaren FM1, det totala flödet med hjälp av
           flödesmätaren FM3 i partikelprovtagningssystemet (se figur 14). Utspädningsfaktorn beräknas utifrån dessa två flöden.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                       L 146/93

                                                                   Figur 12

                                    System med delflödesutspädning, flödesreglering och delprovtagning

                                  FC2
                                     Till PB
                                     eller
                       DAF           SB                                  l > 10*d                        SB

                                                                                d PSP
                                                                    DT

                Luft              PB       FM1
                                                                                PTT
                                                           TT     se figur 14       Till partikel-    FM2
                                                                                provtagnings-
                       GEXH                                                         system
                                                                                se figur 14
                       eller
                                                   SP
                        GAIR
                       eller
                                                  EP
                       GFUEL
                                                                                Utlopp
                                       Avgaser

            Outspädda avgaser överförs från avgasröret EP till utspädningstunneln DT genom provtagningssonden SP och
            överföringsröret TT. Avgasdelningen och flödet in i DT regleras med hjälp av flödesregulatorn FC2, som ställer in
            tryckfläktens (PB) och sugfläktens (SB) flöden (eller hastigheter). Detta är möjligt eftersom det prov som tas med hjälp av
            partikelprovtagningssystemet leds tillbaka in i DT. GEXH, GAIR eller GFUEL kan användas som styrsignaler för FC2.
            Utspädningsluftens flöde mäts med hjälp av flödesmätaren FM1, och det totala flödet med hjälp av flödesmätaren FM2.
            Utspädningsfaktorn beräknas utifrån dessa två flöden.
            Beskrivning – figur 4 till 12

            –      EP Avgasrör

                   Avgasröret får vara isolerat. För att minska den termiska trögheten i avgasröret rekommenderas ett förhållande
                   mellan tjocklek och diameter på högst 0,015. Användandet av flexibla sektioner skall begränsas till ett förhållande
                   mellan längd och diameter på högst 12. Antalet krökar skall minimeras för att minska tröghetsavsättning. Om
                   systemet innehåller en provbäddsljuddämpare får även denna vara isolerad.

                   I isokinetiska system skall avgasröret vara fritt från böjar, krökar och diameterförändringar inom ett avstånd på minst
                   6 gånger rördiametern framför och 3 gånger rördiametern bakom sondens spets. Avgasernas hastighet i
                   provtagningszonen skall vara högre än 10 m/s utom vid tomgång. Avgasernas tryckvariationer får inte överstiga ±
                   500 Pa i genomsnitt. Åtgärder som syftar till att minska tryckvariationerna på annat sätt än genom att använda ett
                   komplett avgassystem (inklusive ljuddämpare och anordning för efterbehandling) får inte förändra motorns prestanda
                   eller orsaka avsättning av partiklar.

                   I system utan isokinetiska sonder rekommenderas ett rakt rör med en längd av 6 gånger rördiametern framför och 3
                   gånger rördiametern bakom sondens spets.

            –      SP Provtagningssond (figur 6 till 12)

                   Innerdiametern skall vara minst 4 mm. Förhållandet mellan avgasrörets och sondens diameter skall vara minst 4.
                   Sonden skall utgöras av ett öppet rör vänt mot flödesriktningen längs med avgasrörets mittaxel, eller en sond med
                   flera hål enligt beskrivningen under SP1 i avsnitt 1.1.1.
            –      ISP Isokinetisk provtagningssond (figur 4 och 5)

                   Den isokinetiska provtagningssonden skall installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt på avgasrörets mittaxel
                   där flödesförhållandena i EP föreligger, och den skall vara utformad för att ge ett proportionellt prov av de outspädda
                   avgaserna. Innerdiametern skall vara minst 12 mm.
 ---pagebreak--- L 146/94               SV                            Europeiska unionens officiella tidning                                      30.4.2004

               Vid isokinetisk uppdelning av avgaserna behövs ett styrsystem som håller ett differentialtryck på noll mellan EP och
               ISP. Under dessa förhållanden är avgashastigheten i EP och ISP densamma, och massflödet genom ISP utgör en
               konstant andel av avgasflödet. ISP skall kopplas till en differentialtryckgivare. Styrningen för att ge ett
               differentialtryck på noll mellan EP och ISP görs genom hastighets- eller flödesreglering med hjälp av fläkt.

           –   FD1, FD2 Flödesdelare (figur 9)

               En uppsättning venturirör eller munstycken installeras i avgasröret EP respektive överföringsröret TT för att man ska
               få ett proportionellt prov av de outspädda avgaserna. Ett styrsystem bestående av två tryckreglerventiler PCV1 och
               PCV2 behövs för proportionell delning genom reglering av trycket i EP och DT.
           –   FD3 Flödesdelare (figur 10)

               En uppsättning rör (flerrörsenhet) installeras i avgasröret EP för att man skall få ett proportionellt prov av de
               outspädda avgaserna. Ett av rören leder in avgaser i utspädningstunneln DT, medan de övriga rören leder ut avgaser
               till en dämpningskammare DC. Rören skall ha samma dimensioner (samma diameter, längd och böjningsradie), så att
               avgasdelningen avgörs av det totala antalet rör. Ett styrsystem behövs för att man skall åstadkomma proportionell
               delning genom att hålla ett differentialtryck på noll mellan flerrörsenhetens utlopp i DC och TT:s utlopp. Under dessa
               förhållanden är avgasernas hastighet i EP och FD3 proportionella mot varandra, och flödet i TT utgör en konstant
               andel av avgasflödet. De två punkterna skall kopplas till en differentialtryckgivare DPT. Regleringen för att
               åstadkomma ett differentialtryck på noll görs med hjälp av flödesregulatorn FC1.

           –   EGA Avgasanalysator (figur 6 till 10)

               CO2- eller NOx-analysator kan användas (för kolbalansmetoden endast CO2-analysator). Analysatorerna skall vara
               kalibrerade på samma sätt som analysatorerna för mätning av gasformiga utsläpp. En eller flera analysatorer kan
               användas för att fastställa koncentrationsskillnaderna.

               Mätsystemens noggrannhet skall vara sådan att noggrannheten hos GEDFW,i ligger inom ± 4 %.

           –   TT Överföringsrör (figur 4 till 12)

               Följande gäller för överföringsröret för partikelproven:

               –        Det skall vara så kort som möjligt och högst 5 m långt.

               –        Det skall ha en diameter som är lika stor som eller större än sondens, dock högst 25 mm.

               –        Partikelprovet skall ledas ut längs med utspädningstunnelns mittaxel samt i flödesriktningen.

               Om röret är högst 1 m långt skall det isoleras med ett material som har en värmeledningsförmåga på högst 0,05
               W/(mK) med en radiell tjocklek som motsvarar sondens diameter. Om röret är längre än 1 m skall det vara isolerat
               och uppvärmt till en väggtemperatur på minst 523 K (250 °C).

               Alternativt kan den väggtemperatur som krävs i överföringsröret bestämmas genom standardmässiga
               värmeöverföringsberäkningar.

           –   DPT Differentialtryckgivare (figur 4, 5 och 10)

               Differentialtryckgivaren skall ha ett arbetsområde på högst ± 500 Pa.
           –   FC1 Flödesregulator (figur 4, 5 och 10)

               I isokinetiska system (figur 4 och 5) behövs en flödesregulator för att hålla ett differentialtryck på noll mellan EP och
               ISP. Inställningen kan man göra

               a)       genom att reglera sugfläktens (SB) hastighet eller flöde och hålla tryckfläktens (PB) hastighet konstant under
                        varje steg (figur 4),

               eller

               b)       genom att ställa in sugfläkten (SB) till ett konstant massflöde hos de utspädda avgaserna och reglera
                        tryckfläktens (PB) flöde och därmed avgasprovets flöde i ett område vid överföringsrörets (TT) ände (figur
                        5).

               I tryckreglerade system får det kvarstående felet i tryckregleringskretsen inte överstiga ± 3 Pa. Tryckvariationerna i
               utspädningstunneln får inte överstiga ± 250 Pa i genomsnitt.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                SV                              Europeiska unionens officiella tidning                                         L 146/95

            I flerrörssystem (figur 10) behövs en flödesregulator för proportionell avgasdelning för att hålla ett differentialtryck på noll
            mellan flerrörsenhetens utlopp och TT:s utlopp. Justeringen kan göras genom reglering av insprutningsluftens flöde in i DT
            vid utloppet ur TT.

            –       PCV1, PCV2 Tryckkontrollventil (figur 9)

                    I system med dubbla venturirör eller dubbla munstycken behövs två tryckreglerventiler för proportionell
                    flödesdelning genom reglering av mottrycket i EP och trycket i DT. Ventilerna skall vara placerade bakom SP i EP
                    och mellan PB och DT.

            –       DC Dämpningskammare (figur 10)

                    En dämpningskammare skall installeras vid flerrörsenhetens utlopp, för att minimera tryckvariationerna i avgasröret
                    EP.

            –       VN Venturirör (figur 8)

                    Ett venturirör installeras i utspädningstunneln DT för att ge undertryck i området kring utloppet ur överföringsröret
                    TT. Gasflödet genom TT bestäms av utjämningen av rörelseimpulsen i venturizonen och är i princip proportionellt
                    mot tryckfläktens (PB) flöde, vilket innebär en konstant utspädningsfaktor. Eftersom utjämningen av rörelseimpulsen
                    påverkas av temperaturen vid utloppet från TT och tryckskillnaden mellan EP och DT, är den verkliga
                    utspädningsfaktorn något lägre vid låg belastning än vid hög belastning.

            –       FC2 Flödesregulator (figur 6, 7, 11 och 12; valfri)

                    En flödesregulator får användas för att reglera tryckfläktens (PB) och/eller sugfläktens (SB) flöde. Avgasflödet eller
                    bränsleflödet och/eller CO2- eller NOx-differentialsignalerna kan användas som styrsignaler för regulatorn.
                    Om luften tillförs under tryck (figur 11), kontrollerar FC2 luftflödet direkt.

            –       FM1 Flödesmätningsutrustning (figur 6, 7, 11 och 12)

                    Gasmätare eller annat instrument för mätning av utspädningsluftens flöde. FM1 är valfri om PB är kalibrerad för att
                    mäta flödet.

            –       FM2 Flödesmätningsutrustning (figur 12)

                    Gasmätare eller annat instrument för mätning av flödet utspädda avgaser. FM2 är valfri om sugfläkten SB är
                    kalibrerad för att mäta flödet.

            –       PB Tryckfläkt (figur 4, 5, 6, 7, 8, 9 och 12)

                    För reglering av utspädningsluftens flöde kan PB anslutas till flödesregulatorerna FC1 eller FC2. PB behövs inte om
                    en vridspjällventil används. PB kan om den är kalibrerad användas för att mäta utspädningsluftens flöde.

            –       SB Sugfläkt (figur 4, 5, 6, 9, 10 och 12)

                    Endast för system med delprovtagning. SB kan om den är kalibrerad användas för att mäta flödet utspädda avgaser.

            –       DAF Utspädningsluftfilter (figur 4 till 12)

                    Det rekommenderas att utspädningsluften filtreras och tvättas med träkol för att avlägsna bakgrundskolväten.
                    Utspädningsluften skall ha en temperatur på 298 K (25° C) ± 5 K.

                    På tillverkarens begäran skall prov tas på utspädningsluften i enlighet med god branschpraxis för att fastställa
                    bakgrundsnivåerna för partikelformiga föroreningar. Dessa bakgrundsnivåer kan sedan subtraheras från de värden
                    som uppmätts i de utspädda avgaserna.

            –       PSP Partikelprovtagningssond (figur 4, 5, 6, 8, 9, 10 och 12)

                    Sonden utgör första delen av PTT och

                    –       skall installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl blandade,
                            dvs. i utspädningstunnelns mittaxel, ca. 10 tunneldiametrar nedanför den punkt där avgaserna flödar in i
                            utspädningstunneln,

                    –       skall ha en innerdiameter på minst 12 mm,
 ---pagebreak--- L 146/96                SV                               Europeiska unionens officiella tidning                                     30.4.2004

                   –       får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C)
                           genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen
                           inte överstiger 325 K (52 °C),

                   –       får vara isolerad.

           –       DT Utspädningstunnel (figur 4 till 12)

                   Utspädningstunneln

                   –       skall vara så lång att avgaserna och utspädningsluften blandas fullständigt under turbulenta
                           flödesförhållanden,

                   –       skall vara gjord av rostfritt stål och

                           –       ha ett förhållande mellan tjocklek och diameter på högst 0,025 om innerdiametern överstiger 75 mm,

                           –       ha en nominell väggtjocklek på minst 1,5 mm om innerdiametern är 75 mm eller mindre,

           –       skall ha en diameter på minst 75 mm för delprovtagning,

           –       rekommenderas ha en diameter på minst 25 mm för totalprovtagning.

           –       får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom
                   direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger
                   325 K (52 °C),

           –       får vara isolerad.

           Motoravgaserna skall blandas ordentligt med utspädningsluften. För delprovtagningssystem skall blandningen kontrolleras
           efter idrifttagandet med hjälp av en CO2-profil av tunneln med motorn i gång (minst fyra mätpunkter på samma avstånd från
           varandra). Vid behov får ett blandningsmunstycke användas.

           OBSERVERA:              Om den omgivande temperaturen omkring utspädningstunneln (DT) är lägre än 293 K (20 °C), bör
                                   försiktighetsåtgärder vidtas för att förhindra partikelförluster på utspädningstunnelns kalla väggar.
                                   Därför rekommenderas uppvärmning och/eller isolering av tunneln inom ovan angivna gränser.

           Vid hög motorbelastning får tunneln kylas ned med en icke-aggressiv metod, t.ex. en cirkulationsfläkt, så länge kylmedlets
           temperatur inte understiger 293 K (20 °C).

           –       HE Värmeväxlare (figur 9 och 10)

           Värmeväxlaren skall ha tillräcklig kapacitet för att hålla temperaturen vid sugfläktens (SB) inlopp inom ± 11 K från den
           genomsnittliga drifttemperaturen under provet.

   1.2.1.2 System med fullflödesutspädning (figur 13)

           Här beskrivs ett utspädningssystem som bygger på utspädning av hela avgasmängden i enlighet med CVS-principen
           (Constant Volume Sampling). Avgasernas och utspädningsluftens totala volym skall mätas. Ett PDP-, ett CFV- eller ett SSV-
           system kan användas.

           För insamling av partiklar leds ett prov av de utspädda avgaserna till partikelprovtagningssystemet (figur 14 och 15 i avsnitt
           1.2.2). Om detta görs direkt kallas det utspädning i ett steg. Om provet späds ut en gång till i en sekundär utspädningstunnel
           kallas det utspädning i två steg. Det senare är praktiskt om temperaturkravet för filtrets yta inte kan uppfyllas med utspädning
           i ett steg. Trots att det delvis är ett utspädningssystem, beskrivs systemet med utspädning i två steg som en variant av
           partikelprovtagningssystemet i figur 15 i avsnitt 1.2.2, eftersom de flesta av dess delar är gemensamma med ett typiskt
           partikelprovtagningssystem.

           De gasformiga utsläppen kan också bestämmas i utspädningstunneln i ett system med fullflödesutspädning. Därför visas
           provtagningssonderna för gasformiga beståndsdelar i figur 13, men de tas inte upp i beskrivningarna. Kraven på dem anges i
           avsnitt 1.1.1.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                SV                            Europeiska unionens officiella tidning                                       L 146/97

            Beskrivningar – figur 13

            –      EP Avgasrör

                   Avgasrörets längd mätt från avgasgrenrörets eller turboladdarens utlopp eller från anordningen för efterbehandling till
                   utspädningstunneln får inte vara större än 10 m. Om systemet är längre än 4 m skall alla rördelar efter de 4 första
                   metrarna vara isolerade, utom en eventuell rökgasmätare som ingår i systemet. Isoleringens radiella tjocklek skall
                   vara minst 25 mm. Isoleringsmaterialets värmeledningsförmåga får inte överstiga 0,1 W/mK vid 673 K (400 °C). För
                   att minska den termiska trögheten i avgasröret rekommenderas ett förhållande mellan tjocklek och diameter på högst
                   0,015. Användandet av flexibla sektioner skall begränsas till ett förhållande mellan längd och diameter på högst 12.
 ---pagebreak--- L 146/98                 SV                            Europeiska unionens officiella tidning                                   30.4.2004

                                                                 Figur 13

                                                      System med fullflödesutspädning

                                                                 Se figur 3

                                          Till bakgrundsfilter            Till avgasanalyssystem

                         DAF                                                        HE Valfritt

                                                          PSP
                  Luft                                        PTT
                              Avgaser        EP                                       Valfritt
                                                   se figur 14

           Den                                                                                totala
                                        Till partikelprovtagningssystemet PDP                                             mängden
                                            eller till DDS se figur 15                                                    outspädda
                                                                                avgaser
                                                                                CFV eller     blandas med
                                                                   FC3                                      SSV

                                                      Om EFC används

                                                                                Utlopp                  Utlopp

                                                                   FC3
           utspädningsluften i utspädningstunneln DT. Det utspädda avgasflödet mäts antingen med en kolvpump (PDP), med ett
           venturirör för kritiskt flöde (CFV) eller med ett subsoniskt venturirör (SSV). En värmeväxlare (HE) eller ett system för
           elektronisk flödesberäkning (EFC) får användas för proportionell partikelprovtagning och för flödesbestämning. Eftersom
           bestämningen av partikelmassan görs på grundval av det totala utspädda avgasflödet, behöver inte utspädningsfaktorn
           beräknas.
           –       PDP Kolvpump

                  Kolvpumpen mäter det totala utspädda avgasflödet utifrån antalet pumpvarv och pumpens slagvolym.
                  Avgassystemets mottryck får inte sänkas på konstgjord väg av pumpen eller insugningssystemet för utspädningsluft.
                  Vid ett givet motorvarvtal och en given belastning får det statiska avgasmottrycket med CVS-systemet i gång inte
                  avvika med mer än ± 1,5 kPa från det statiska trycket när CVS-systemet inte är anslutet.

                  Om elektronisk flödesberäkning inte används, får gasblandningens temperatur omedelbart framför PDP avvika med
                  högst ± 6 K från den genomsnittliga drifttemperaturen under provet.

                  Elektronisk flödesberäkning får endast användas, om temperaturen vid inloppet till PDP inte överstiger 50 °C (323).

           –      CFV Venturirör för kritiskt flöde

                  CFV mäter det totala utspädda avgasflödet genom att hålla flödeshastigheten under en viss gräns (kritiskt flöde). Vid
                  ett givet motorvarvtal och en given belastning får det statiska avgasmottrycket med CFV-systemet i gång inte avvika
                  med mer än ± 1,5 kPa från det statiska trycket när CFV-systemet inte är anslutet. Om elektronisk flödesberäkning inte
                  används, får gasblandningens temperatur omedelbart framför CFV avvika med högst ± 11 K från den genomsnittliga
                  drifttemperaturen under provet.
           –      SSV Subsoniskt venturirör

                  SSV mäter det totala utspädda avgasflödet som en funktion av inloppets tryck och temperatur samt tryckfallet mellan
                  SSV-inlopp och SSV-mynning. Vid ett givet motorvarvtal och en given belastning får det statiska avgasmottrycket
                  med SSV-systemet i gång inte avvika med mer än ± 1,5 kPa från det statiska trycket när SSV-systemet inte är
                  anslutet. Om elektronisk flödesberäkning inte används, får gasblandningens temperatur omedelbart framför SSV
                  avvika med högst ± 11 K från den genomsnittliga drifttemperaturen under provet.

           –      HE Värmeväxlare (valfri om EFC används)

                  Värmeväxlaren skall ha tillräcklig kapacitet för att uppfylla de temperaturkrav som ställs ovan.

           –      EFC Elektronisk flödesberäkning (valfri om HE används)
 ---pagebreak--- 30.4.2004                SV                             Europeiska unionens officiella tidning                                       L 146/99

                   Om temperaturen vid inloppet till PDP, CFV eller SSV inte hålls inom ovan angivna gränser, krävs ett
                   flödesberäkningssystem som kontinuerligt mäter flödet och reglerar den proportionella provtagningen i
                   partikelsystemet. För detta ändamål används de kontinuerligt mätta flödessignalerna för att korrigera
                   provtagningsflödet genom partikelfiltren i partikelprovtagningssystemet (se figur 14 och 15).

            –      DT Utspädningstunnel

                   För utspädningstunneln gäller följande:

                   –       Den skall ha en så liten diameter att den ger upphov till ett turbulent flöde (Reynoldstal större än 4 000) och
                           vara så lång att avgaserna och utspädningsluften blandas fullständigt. Ett blandningsmunstycke får användas.

                   –       Den skall ha en diameter på minst 75 mm.

                   –       Den får vara isolerad.

                   Motoravgaserna skall ledas in i utspädningstunneln i flödesriktningen och blandas ordentligt.

                   Om metoden med utspädning i ett steg används, tas ett prov från utspädningstunneln, vilket sedan överförs till
                   partikelprovtagningssystemet (figur 14 i avsnitt 1.2.2). Flödeskapaciteten hos PDP, CFV eller SSV skall vara så stor
                   att de utspädda avgaserna håller en temperatur på högst 325 K (52 °C) omedelbart framför huvudpartikelfiltret.

                   Om metoden med utspädning i två steg används, tas ett prov i utspädningstunneln, vilket överförs till en andra
                   utspädningstunnel för ytterligare utspädning och sedan leds genom provtagningsfiltren (figur 15 i avsnitt 1.2.2).
                   Flödeskapaciteten hos PDP, CFV eller SSV skall vara så stor att de utspädda avgaserna i DT håller en temperatur på
                   högst 464 K (191 °C) i provtagningsområdet. Det andra stegets utspädningssystem skall tillföra så mycket
                   utspädningsluft att de två gånger utspädda avgaserna omedelbart framför huvudpartikelfiltret håller en temperatur på
                   högst 325 K (52 °C).
            –      DAF Utspädningsluftfilter

                   Det rekommenderas att utspädningsluften filtreras och tvättas med träkol för att avlägsna bakgrundskolväten.
                   Utspädningsluften skall ha en temperatur på 298 K (25° C) ± 5 K. På tillverkarens begäran skall prov tas på
                   utspädningsluften i enlighet med god branschpraxis för att fastställa bakgrundsnivåerna för partikelformiga
                   föroreningar. Dessa bakgrundsnivåer kan sedan subtraheras från de värden som uppmätts i de utspädda avgaserna.

            –      PSP Partikelprovtagningssond

                   Sonden utgör första delen av PTT och

                   –       skall installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl blandade,
                           dvs. i utspädningstunnelns mittaxel, ca. 10 tunneldiametrar nedanför den punkt där avgaserna flödar in i
                           utspädningstunneln,

                   –       skall ha en innerdiameter på minst 12 mm,

                   –       får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C)
                           genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen
                           inte överstiger 325 K (52 °C),

                   –       får vara isolerad.

   1.2.2    Partikelprovtagningssystem (figur 14 och 15)

            Partikelprovtagningssystemet behövs för uppsamlingen av de partikelformiga föroreningarna på partikelfiltret. Vid
            totalprovtagning efter delflödesutspädning, vilket innebär att hela det utspädda avgasprovet leds genom filtren, utgör vanligen
            utspädnings- (figur 7 och 11 i avsnitt 1.2.1.1) och provtagningssystemet en integrerad enhet. Vid delprovtagning efter
            delflödesutspädning eller fullflödesutspädning, vilket innebär att endast en del av de utspädda avgaserna leds genom filtren,
            utgör utspädnings- (figur 4, 5, 6, 8, 9, 10 och 12 i avsnitt 1.2.1.1 samt figur 13 i avsnitt 1.2.1.2) och provtagningssystemen
            vanligen separata enheter.

            I detta direktiv betraktas systemet med utspädning i två steg DDS (figur 15) i ett system med fullflödesutspädning som en
            särskild variant av ett typiskt partikelprovtagningssystem enligt figur 14. Systemet med utspädning i två steg innehåller
            samtliga väsentliga delar från partikelprovtagningssystemet, t.ex. filterhållare och provtagningspump, och dessutom några
            särskilda delar för utspädningen, t.ex. utrustning för tillförsel av utspädningsluft och en sekundär utspädningstunnel.

            För att undvika inverkan på reglerkretsarna rekommenderas att provtagningspumpen är i gång under hela
            provningsförfarandet. För metoden med ett enda filter skall ett bypassystem användas för att leda provet genom
            provtagningsfiltren vid önskade tidpunkter. Eventuella störningar på reglerkretsarna som orsakas av öppning och stängning
            skall minimeras.
 ---pagebreak--- L 146/100                SV                            Europeiska unionens officiella tidning                                     30.4.2004

            Beskrivningar – figur 14 och 15

            –       PSP Partikelprovtagningssond (figur 14 och 15)

                    Partikelprovtagningssonden i figurerna utgör första delen av partikelöverföringsröret PTT. Sonden

            –       skall installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl blandade, dvs. i
                    utspädningstunnelns mittaxel (se punkt 1.2.1), ca. 10 tunneldiametrar nedanför den punkt där avgaserna flödar in i
                    utspädningstunneln,

            –       skall ha en innerdiameter på minst 12 mm,

            –       får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom
                    direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger
                    325 K (52 °C),

            –       får vara isolerad.
                                                                   Figur 14

                                                         Partikelprovtagningssystem

                                      PTT      Från utspädningstunneln DT
                                                    (se figurerna 4–13)

                                      BV

                                                        FH

                                                                                Valfritt
                                  P
                                                     FC3                          från EGA
                                                                          eller
            Ett prov av de                                                        från PDP                       utspädda avgaserna tas
            från                                                          eller                                  utspädningstunneln DT
            i ett system       FM3                                                från CFV
                                                                                med delflödes- eller
                                                                          eller                                  fullflödesutspädning
            genom                                                                 från GFUEL

            partikelprovtagningssonden PSP och partikelöverföringsröret PTT med hjälp av provtagningspumpen P. Provet leds genom
            filterhållarna (en eller flera) FH som innehåller partikelprovtagningsfiltren. Provtagningsflödet regleras med hjälp av
            flödesregulatorn FC3. Om elektronisk flödesberäkning EFC (se figur 13) används, utnyttjas det utspädda avgasflödet som
            styrsignal för FC3.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                   SV                              Europeiska unionens officiella tidning                                  L 146/101

                                                                      Figur 15

                                                     Utspädningssystem (endast fullflödessystem)

                                    FM4      DP                                      FH     P        FM3
                                                            SDT
                                                                            BV                             Utlopp

                                                      PTT                                       FC3
                                 Från        BV valfritt
            Ett prov av          utspädningstunneln DT
                                                                             PDP                                      de utspädda
                                                                             eller
            avgaserna tas                                                                                från
                               se figur 13                                   CFV
                                                                                utspädningstunneln
            DT i ett system med fullflödesutspädning och leds genom partikelprovtagningssonden PSP och partikelöverföringsröret PTT
            till den sekundära utspädningstunneln (SDT), där det späds ut en gång till. Provet leds sedan genom filterhållarna (en eller
            flera) FH, där partikelprovtagningsfiltren sitter. Utspädningsluftens flöde är vanligen konstant, medan provtagningsflödet
            regleras med hjälp av flödesregulatorn FC3. Om elektronisk flödesberäkning EFC (se figur 13) används, utnyttjas hela det
            utspädda avgasflödet som styrsignal för FC3.

            –      PTT Partikelöverföringsrör (figur 14 och 15)

                   Partikelöverföringsröret får inte vara längre än 1 020 mm, och det skall alltid vara så kort som möjligt.

                   Måtten räknas enligt följande:

                   –         Från sondens spets till filterhållaren för delprovtagning efter delflödesutspädning och system med
                             fullflödesutspädning i ett steg.

                   –         Från utspädningstunnelns ände till filterhållaren för totalprovtagning efter delflödesutspädning.

                   –         Från sondens spets till sekundärutspädningstunneln för system med fullflödesutspädning i två steg.

                   Överföringsröret

                   –         får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C)
                             genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen
                             inte överstiger 325 K (52 °C),

                   –         får vara isolerat.

            –      SDT Sekundärutspädningstunnel (figur 15)

                   Den sekundära utspädningstunneln skall ha en diameter på minst 75 mm och vara så lång att uppehållstiden i tunneln
                   för det två gånger utspädda provet blir minst 0,25 sekunder. Huvudfiltrets hållare FH skall vara placerad högst 300
                   mm från utloppet från SDT.
                   Den sekundära utspädningstunneln

                   –         får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C)
                             genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen
                             inte överstiger 325 K (52 °C),

                   –         får vara isolerad.

            –      FH Filterhållare (figur 14 och 15)

                   För huvud- och sekundärfilter får ett gemensamt eller separata filterhus användas. Kraven i avsnitt 1.5.1.3 i tillägg 1
                   till bilaga III skall vara uppfyllda.

                   Filterhållarna (en eller flera)

                   –         får värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning
                             av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C),

                   –      får vara isolerad(e).
            –      P Provtagningspump (figur 14 och 15)

                   Om flödeskorrigering med hjälp av FC3 inte används, skall partikelprovtagningspumpen vara placerad så långt från
                   tunneln att inloppsgasens temperatur hålls konstant (± 3 K).
 ---pagebreak--- L 146/102                SV                            Europeiska unionens officiella tidning                                     30.4.2004

            –      DP Utspädningsluftpump (figur 15) (endast fullflödesutspädning i två steg)

                   Pumpen för utspädningsluften skall vara placerad så att den sekundära utspädningsluften tillförs vid en temperatur av
                   298 K (25 °C) ± 5 K.

            –      FC3 Flödesregulator (figur 14 och 15)

                   En flödesregulator skall användas för att kompensera partikelprovets flöde för variationer i temperatur och mottryck
                   längs provets väg genom systemet, om detta inte kan göras på annat sätt. Flödesregulatorn behövs om elektronisk
                   flödesberäkning EFC (se figur 13) används.

            –      FM3 Flödesmätningsutrustning (figur 14 och 15) (partikelprovflöde)

                   Om flödeskorrigering med hjälp av FC3 inte används, skall mätaren eller instrumentet för gasflödet vara placerad så
                   långt från provtagningspumpen att inloppsgasens temperatur hålls konstant (± 3 K).
            –      FM4 Flödesmätningsutrustning (figur 15) (utspädningsluft, endast fullflödesutspädning i två steg)

                   Mätaren eller instrumentet för gasflödet skall vara placerad så att inloppsgasen håller en temperatur av 298 K (25 °C)
                   ± 5 K.

            –      BV Kulventil (valfri)

                   Kulventilens diameter får inte vara mindre än provtagningsrörets innerdiameter och den skall kunna öppnas/stängas
                   på mindre än 0,5 sekunder.

                   OBSERVERA:              Om den omgivande temperaturen omkring PSP, PTT, SDT och FH är lägre än 293 K (20 °C),
                                           bör försiktighetsåtgärder vidtas för att förhindra partikelförluster på de kalla väggarna hos
                                           dessa delar. Därför rekommenderas uppvärmning och/eller isolering av dessa delar inom de
                                           gränser som anges i respektive beskrivning. Det rekommenderas också att temperaturen på
                                           filtrets yta inte tillåts understiga 293 K (20 °C) under provet.

            Vid hög motorbelastning får tunneln kylas ned med en icke-aggressiv metod, t.ex. en cirkulationsfläkt, så länge kylmedlets
            temperatur inte understiger 293 K (20 °C).
 ---pagebreak--- 30.4.2004                SV                              Europeiska unionens officiella tidning                                       L 146/103

                                                                  BILAGA III

                                                                  "Bilaga XIII

   BESTÄMMELSER FÖR MOTORER SOM SLÄPPS UT PÅ MARKNADEN INOM RAMEN FÖR ETT "FLEXIBELT SYSTEM"

   På begäran av en utrustningstillverkare och med tillstånd från godkännandemyndigheten får en motortillverkare under perioden
   mellan två på varandra följande gränsvärdessteg och i enlighet med nedanstående bestämmelser släppa ut ett begränsat antal motorer
   på marknaden, även om de bara uppfyller föregående stegs gränsvärden.

   1.       MOTOR- OCH UTRUSTNINGSTILLVERKARENS ÅTGÄRDER

   1.1      En utrustningstillverkare som vill utnyttja flexibilitetssystemet skall begära tillstånd från godkännandemyndigheten för att
            från sina motorleverantörer köpa in motorer som inte uppfyller de gällande utsläppsgränsvärdena, i det antal som anges i
            punkterna 1.2 och 1.3, men som har godkänts i det närmast föregående steget av utsläppsvärden.

   1.2      Antalet motorer som släpps ut på marknaden genom flexibilitetssystemet får i varje motorkategori inte överstiga 20 % av
            utrustningstillverkarens årsförsäljning av utrustning med motorer i denna kategori (beräknad på grundval av de senaste fem
            årens genomsnittliga försäljning på EU-marknaden). Om en utrustningstillverkare har sålt utrustning i EU under en period
            som understiger fem år skall genomsnittet beräknas på den period under vilken utrustningstillverkaren har sålt utrustning i
            EU.

   1.3      Som ett valfritt alternativ till punkt 1.2 kan utrustningstillverkaren för sina motortillverkare ansöka om tillstånd om att inom
            flexibilitetssystemet släppa ut ett bestämt antal motorer på marknaden. Antalet motorer i varje motorkategori får inte
            överstiga följande värden:

                                 Motorkategori                                   Motorantal
                                 19–37kW                                         200
                                 37–75kW                                         150
                                 75–130kW                                        100
                                 130–560kW                                       50

   1.4      Utrustningstillverkaren skall i sin ansökan till godkännandemyndigheten lämna följande information:

            a)      Ett prov på de märkskyltar som skall fästas på varje del av de mobila maskiner ej avsedda för transporter på väg i
                    vilka en motor som släpps ut på marknaden inom flexibilitetssystemet installeras. Märkskyltarna skall ha följande
                    text: "MASKIN NR … (maskinsekvens) av … (totalt antal maskiner i respektive effektklass) MED MOTOR NR …
                    MED TYPGODKÄNNANDENUMMER (dir. 97/68/EG) …".

            b)      Ett prov på den extra märkskylt som skall fästas på motorn och ha den text som anges i punkt 2.2 i denna bilaga.

   1.5      Utrustningstillverkaren skall till godkännandemyndigheten i varje medlemsstat anmäla att han använder flexibilitetssystemet.

   1.6      Utrustningstillverkaren skall till godkännandemyndigheten lämna alla upplysningar som har samband med genomförandet av
            flexibilitetssystemet och som godkännandemyndigheten kan komma att begära för att det krävs för beslutet.

   1.7      Utrustningstillverkaren skall varje halvår lämna in rapport till godkännandemyndigheterna i varje medlemsstat om
            genomförandet av det flexibilitetssystem han använder. Rapporten skall innehålla kumulativa uppgifter om antalet motorer
            och maskiner ej avsedda för transporter på väg som släpps ut på marknaden genom flexibilitetssystemet, deras serienummer
            och i vilka medlemsstater dessa maskiner har släppts ut på marknaden. Detta förfarande skall fortsätta så länge det
            flexibilitetssystemet är under utveckling.

   2.       MOTORTILLVERKARENS ÅTGÄRDER

   2.1      En motortillverkare får släppa ut motorer på marknaden inom ramen för ett flexibelt system som godkänts enligt punkt 1 i
            denna bilaga.

   2.2      Motortillverkaren skall märka motorerna i fråga med följande text: "Motor saluförd inom ramen för flexibilitetssystemet".

   3.       GODKÄNNANDEMYNDIGHETENS ÅTGÄRDER

   3.1      Godkännandemyndigheten skall utvärdera innehållet i ansökan om det flexibla systemet och dess bilagor. Därefter skall den
            informera utrustningstillverkaren om huruvida den beslutat att tillåta att flexibilitetssystemet används."
 ---pagebreak--- L 146/104                SV                          Europeiska unionens officiella tidning                     30.4.2004

                                                               BILAGA IV

   Följande bilagor skall läggas till:

                                                              "Bilaga XIV

   CCNR steg I1

             PN                  CO         HC                           NOx                             PT
            (kW)              (g/kWh)    (g/kWh)                       (g/k/Wh)                       (g/kWh)
        37 ≤ PN < 75             6,5        1,3                           9,2                           0,85
       75 ≤ PN < 130             5,0        1,3                           9,2                           0,70
          P ≥ 130                5,0        1,3                  n ≥ 2800 tr/min = 9.2                  0,54
                                                           500 ≤ n < 2800 tr/min = 45 x n (-0.2)

   ___________________
   1        CCNR-protokoll 19, resolution från centralkommissionen för sjöfart på Rhen, den 11 maj 2000."

                                                               "Bilaga XV

   CCNR steg II1

             PN                  CO         HC                            NOx                            PT
            (kW)              (g/kWh)    (g/kWh)                        (g/kWh)                       (g/kWh)
        18 ≤ PN < 37             5,5        1,5                            8,0                           0,8
        37 ≤ PN < 75             5,0        1,3                            7,0                           0,4
       75 ≤ PN < 130             5,0        1,0                            6,0                           0,3
       130 ≤ PN < 560            3,5        1,0                            6,0                           0,2
          PN ≥ 560               3,5        1,0                  n ≥ 3150 min-1 = 6,0                    0,2
                                                           343 ≤ n < 3150 min-1 = 45 n(-0,2) -3
                                                                  n < 343 min-1 = 11,0

   _______________________
   1        CCNR-protokoll 21, resolution från centralkommissionen för sjöfart på Rhen av den 31 maj 2001."