Avis juridique important

|

32002L0047

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/47/EG av den 6 juni 2002 om ställande av finansiell säkerhet

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 168 , 27/06/2002 s. 0043 - 0050

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/47/EGav den 6 juni 2002om ställande av finansiell säkerhetEUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 i detta,med beaktande av kommissionens förslag(1),med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande(2),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3),i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget(4), ochav följande skäl:(1) Europaparlamentets och rådets direktiv 98/26/EG av den 19 maj 1998 om slutgiltig avveckling i system för överföring av betalningar och värdepapper(5) innebar ett betydande framsteg i upprättandet av sunda rättsliga ramar för systemen för avveckling av betalningar och värdepapper. Under genomförandet av det direktivet framstod det klart att det var av vikt att begränsa de implicita risker inom dessa system som kan uppkomma till följd av att de har sitt ursprung i flera olika rättsordningar samt att gemensamma bestämmelser för säkerheter som ställs inom sådana system skulle vara till fördel.(2) I sitt meddelande av den 11 maj 1999 till Europaparlamentet och rådet om finansiella tjänster med titeln "Införandet av rättsliga ramar för finansmarknaderna. En handlingsplan" åtog sig kommissionen att, efter samråd med marknadsexperter och nationella myndigheter, utarbeta ytterligare förslag till ny lagstiftning om avtal om finansiellt säkerhetsställande och uppmanade till snabba framsteg på detta område utöver dem som uppnåtts genom direktiv 98/26/EG.(3) En gemenskapsordning bör skapas för tillhandahållandet av värdepapper och betalningsmedel som säkerhet, både genom olika former av ställande av säkerhet och äganderättsöverföring (säkerhetsöverlåtelse), inbegripet återköpsavtal (repor). Detta kommer att bidra till den finansiella marknadens integration, till kostnadseffektivitet och till stabiliteten i EU:s finansiella system och därigenom främja friheten att tillhandahålla tjänster och den fria rörligheten för kapital på den inre marknaden för finansiella tjänster. Detta direktiv är inriktat på bilaterala avtal om finansiellt säkerhetsställande.(4) Detta direktiv antas i ett europeiskt rättsligt sammanhang bestående av framför allt det ovannämnda direktivet 98/26/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG av den 4 april 2001 om rekonstruktion och likvidation av kreditinstitut(6), Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/17/EG av den 19 mars 2001 om rekonstruktion och likvidation av försäkringsföretag(7) samt rådets förordning (EG) nr 1346/2000 av den 29 maj 2000 om insolvensförfaranden(8). Detta direktiv följer det allmänna mönstret i dessa tidigare rättsakter och bryter inte mot det. Direktivet kompletterar i själva verket dessa befintliga rättsakter genom att det tar upp ytterligare frågor och går utöver dem i samband med särskilda frågor som redan tas upp i dessa rättsakter.(5) För att förbättra rättssäkerheten i samband med avtal om finansiellt säkerhetsställande bör medlemsstaterna säkerställa att vissa bestämmelser i insolvenslagstiftningen inte tillämpas på sådana avtal, vilket särskilt gäller sådana som kan förhindra att finansiella säkerheter realiseras på ett effektivt sätt eller medföra att giltigheten hos allmänt använda tekniker, t.ex. bilateral slutavräkning, ställande av kompletterande säkerheter och utbyte av säkerheter, sätts i fråga.(6) Detta direktiv avser inte rättigheter som en person kan ha beträffande tillgångar som ställs som finansiell säkerhet, när dessa rättigheter uppstår på annat sätt än enligt avtalet om finansiellt säkerhetsställande och på annat sätt än på grundval av en rättslig bestämmelse eller rättsregel som följd av inledda eller fortsatta likvidationsförfaranden eller rekonstruktionsåtgärder, till exempel återställande på grund av misstag, felaktigheter eller brist på kapacitet.(7) Den princip som fastställs i direktiv 98/26/EG, nämligen att tillämplig lag för säkerheten i form av kontoförda finansiella instrument skall vara lagen i den medlemsstat där det gällande registret, kontot eller systemet för centraliserad förvaring är beläget, bör ges en vidare tillämpning i syfte att skapa rättssäkerhet för användningen av sådana instrument, när de används över nationsgränser som finansiell säkerhet i den mening som avses i detta direktiv.(8) Den så kallade lex rei sitae-regeln, enligt vilken tillämplig lag vid bedömningen av om ett avtal om finansiellt säkerhetsställande är giltigt och kan hävdas mot tredje man skall vara lagen i det land där den finansiella säkerheten är belägen, erkänns numera av alla medlemsstater. Utan att det påverkar tillämpningen av detta direktiv på direktinnehav av värdepapper bör det fastställas var säkerheten i form av kontoförda finansiella instrument som tillhandahålls som finansiella säkerheter och innehas av en eller flera mellanhänder är belägna. Om säkerhetstagaren omfattas av ett giltigt och fungerande avtal om säkerhetsställande enligt den tillämpliga lagstiftningen i det land där det relevanta kontot är beläget, bör säkerhetens giltighet och verkställighet kunna hävdas mot varje annan konkurrerande rättighet eller intresse uteslutande med stöd av det landets lag, så att det förhindras att det uppstår rättslig osäkerhet till följd av annan oförutsedd lagstiftning.(9) För att minska de administrativa kraven på parter som använder finansiell säkerhet som omfattas av detta direktiv, bör det enda giltighetskrav som kan uppställas i nationell lagstiftning för finansiell säkerhet vara att den finansiella säkerheten överlämnas, överförs, hålls, registreras eller på annat sätt betecknas, så att säkerhetstagaren eller en annan person som handlar på säkerhetstagarens vägnar innehar eller kontrollerar den, samtidigt som sådana säkerhetstekniker inte utesluts som ger säkerhetsställaren möjlighet att ersätta säkerheten eller dra tillbaka överskjutande säkerhet.(10) Skapandet, giltigheten, fullbordandet, verkställigheten eller tillåtligheten som bevisning av ett avtal om finansiellt säkerhetsställande eller ställandet av finansiell säkerhet enligt ett avtal om finansiellt säkerhetsställande bör av samma skäl inte omfattas av några speciella formkrav, till exempel skyldighet att upprätta ett dokument i en viss form eller på ett visst sätt, att arkivera hos ett officiellt eller offentligt organ, att registrera i ett offentligt register, att annonsera i tidningar, tidskrifter, officiella register eller officiella publikationer eller på något annat sätt, att inkomma med en anmälan till en offentlig tjänsteman, eller att på särskilt föreskrivet sätt överlämna handlingar som styrker tidpunkten vid vilken ett dokument eller instrument skall verkställas, beloppet för de relevanta ekonomiska förpliktelserna eller någon annan uppgift. I detta direktiv måste det dock finnas bestämmelser som skapar balans mellan å ena sidan marknadseffektiviteten och å andra sidan säkerheten för avtalsparterna och tredje man, för att bland annat undvika risken för bedrägeri. Denna balans bör uppnås genom att detta direktivs tillämpningsområde endast omfattar sådana avtal om finansiellt säkerhetsställande där rådighetsavskärande föreligger, nämligen ställande av den finansiella säkerheten, och där det skriftligen eller på ett varaktigt medium kan fastställas att en finansiell säkerhet har ställts, så att säkerheten därigenom kan spåras. För att uppnå ändamålet med detta direktiv bör sådana handlingar som enligt en medlemsstats lagstiftning utgör villkor för att överföra eller skapa en säkerhet i andra finansiella instrument än kontoförda finansiella instrument, till exempel påskrift för inlösbara instrument eller införande i emittentens register när det gäller registrerade instrument, inte betraktas som formella handlingar.(11) Detta direktiv bör dessutom skydda endast sådana avtal om finansiellt säkerhetsställande som kan dokumenteras. Sådan dokumentation kan lämnas skriftligen eller på något annat sätt som är rättsligt tvingande enligt den lagstiftning som gäller för avtal om finansiellt säkerhetsställande.(12) Att det blir enklare att använda finansiella säkerheter genom att de administrativa kraven minskas kommer att bidra till ökad effektivitet i de gränsöverskridande transaktioner mellan Europeiska centralbanken och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som deltar i Ekonomiska och monetära unionen, som är nödvändiga för genomförandet av den gemensamma monetära politiken. Att avtalen om finansiellt säkerhetsställande till viss del inte omfattas av vissa bestämmelser i insolvenslagstiftningen kommer dessutom att innebära ett mer generellt stöd för den gemensamma monetära politiken, när operatörerna på penningmarknaden balanserar den samlade likviditeten på marknaden inbördes genom transaktioner över nationsgränserna med stöd av säkerhet.(13) Syftet med detta direktiv är att skydda giltigheten av avtal om finansiellt säkerhetsställande som grundar sig på att den fulla äganderätten till den finansiella säkerheten överförs, till exempel genom att sådana avtal om finansiellt säkerhetsställande (inbegripet återköpsavtal) inte omklassificeras till säkerhetsställande.(14) Möjligheten att verkställa en bilateral slutavräkning bör skyddas, inte endast som en verkställningsmekanism inom avtal om finansiell äganderättsöverföring, inbegripet återköpsavtal, utan också i ett vidare sammanhang, när slutavräkning ingår i ett avtal om finansiellt säkerhetsställande. Sunda riskhanteringsmetoder som används allmänt på den finansiella marknaden bör skyddas genom att man säkerställer möjligheten för operatörerna att hantera och minska den kreditexponering som härrör från olika slags finansiella transaktioner på nettobasis, där kreditexponeringen beräknas genom att man lägger samman den uppskattade löpande exponeringen inom samtliga utestående transaktioner med en motpart och efter inbördes kvittning får fram ett enda sammanlagt belopp, som jämförs med säkerhetens aktuella värde.(15) Detta direktiv bör inte påverka tillämpningen av restriktioner eller krav enligt nationell lagstiftning som innebär att krav och förpliktelser skall beaktas vid kvittning eller avräkning, till exempel eftersom de är ömsesidiga eller har uppstått innan säkerhetstagaren kände till eller borde ha känt till inledandet av likvidations- eller rekonstruktionsförfaranden (eller en bindande rättsakt som leder till att de inleds).(16) Den sunda marknadspraxis som godtas av tillsynsmyndigheterna och som består i att operatörerna på finansmarknaden tillämpar avtal med kompletterande finansiella säkerheter för att hantera och begränsa sina inbördes kreditrisker genom löpande beräkningar av det aktuella marknadsvärdet för kreditexponeringen och värdet av den finansiella säkerheten och därefter antingen kräver att den finansiella säkerheten skall kompletteras eller återlämnar överskjutande finansiell säkerhet, måste skyddas mot vissa automatiska återvinningsregler. Detsamma gäller möjligheten att ersätta tillgångar som ställs som finansiell säkerhet med andra tillgångar med samma värde. Syftet är endast att ställandet av kompletterande eller ersättande finansiella säkerheter inte får ifrågasättas endast på grund av att de relevanta ekonomiska förpliktelserna existerade innan den finansiella säkerheten ställdes, eller på grund av att den finansiella säkerheten ställdes under en fastställd tidsperiod. Detta påverkar dock inte möjligheten att i nationell lagstiftning föreskriva annat beträffande avtalet om finansiellt säkerhetsställande och beträffande det förhållandet att ställandet av en finansiell säkerhet skall utgöra en del av den ursprungligen ställda, kompletterade eller ersatta finansiella säkerheten, till exempel om detta har gjorts med avsikt att det skall vara till nackdel för de andra borgenärerna (detta omfattar bland annat handlande som grundar sig på bedrägeri eller liknande återvinningsregler som kan tillämpas under en fastställd tidsperiod).(17) I detta direktiv föreskrivs snabba, icke-formalistiska verkställighetsförfaranden för att säkra den finansiella stabiliteten och begränsa smittoeffekterna, om en part i ett avtal om finansiellt säkerhetsställande inte fullgör sina förpliktelser. I detta direktiv görs dock en avvägning mellan det senare målet och skyddet av säkerhetsställaren och tredje man genom att det uttryckligen bekräftas att medlemsstaterna i sin nationella lagstiftning kan behålla eller införa en efterhandskontroll, som domstolarna kan utföra såvitt avser realisering eller värdering av finansiell säkerhet och beräkning av de relevanta ekonomiska förpliktelserna. En sådan kontroll bör göra det möjligt för de rättsliga myndigheterna att bedöma huruvida realiseringen eller värderingen har genomförts med tillgodoseende av affärsmässigt rimliga krav.(18) Betalningsmedel bör kunna lämnas som säkerhet både vid äganderättsöverföring och säkerhetsställande och skyddas genom erkännande av avräkning eller säkerhetsställande. Med betalningsmedel avses endast pengar som krediterats på ett konto eller liknande fordringar avseende återbetalning av pengar (till exempel inlåning på penningmarknaden), vilket alltså uttryckligen utesluter sedlar.(19) I detta direktiv föreskrivs om förfoganderätt över avtal om finansiell säkerhet, vilken kommer att öka likviditeten på finansmarknaderna på grund av förfoganderätt över "pantsatta" värdepapper. Denna förfoganderätt skall dock inte påverka tillämpningen av den nationella lagstiftning som rör separation av tillgångar och orättvis behandling av borgenärer.(20) Detta direktiv påverkar inte tillämpningen och verkningarna av de avtalsenliga villkoren i finansiella instrument som ställs som finansiell säkerhet, till exempel rättigheter, skyldigheter och andra villkor för emitteringar eller andra rättigheter, skyldigheter och villkor som gäller mellan emittenterna och innehavarna av sådana instrument.(21) Denna rättsakt respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som erkänns bland annat i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.(22) Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, dvs. att skapa miniminormer för användningen av finansiella säkerheter inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför på grund av åtgärdens omfattning och verkningar bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Syfte och tillämpningsområde1. Genom detta direktiv fastställs en gemenskapsordning som skall tillämpas på avtal om finansiellt säkerhetsställande som uppfyller kraven i punkterna 2 och 5 samt finansiella säkerheter i enlighet med villkoren i punkterna 4 och 5.2. Såväl säkerhetstagaren som säkerhetsställaren måste tillhöra någon av följande kategorier:a) En offentlig myndighet (med undantag för offentligt garanterade företag såvida de inte omfattas av led b-e), som äri) organ inom den offentliga sektorn i medlemsstaterna, vilka är ansvariga för eller deltar i förvaltningen av statsskulden, ochii) organ inom den offentliga sektorn i medlemsstaterna, vilka är behöriga att föra konton för kunders räkning.b) En centralbank, Europeiska centralbanken, Banken för internationell betalningsutjämning, en multilateral utvecklingsbank enligt definitionen i artikel 1.19 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG av den 20 mars 2000 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut(9), Internationella valutafonden och Europeiska investeringsbanken.c) Ett finansinstitut som omfattas av tillsyn, inklusivei) ett kreditinstitut enligt definitionen i artikel 1.1 i direktiv 2000/12/EG, inklusive instituten i förteckningen i artikel 2.3 i det direktivet,ii) ett investeringsföretag enligt definitionen i artikel 1.2 i rådets direktiv 93/22/EEG av den 10 maj 1993 om investeringstjänster inom värdepappersområdet(10),iii) ett finansiellt institut enligt definitionen i artikel 1.5 i direktiv 2000/12/EG,iv) ett försäkringsföretag enligt definitionen i artikel 1 a i rådets direktiv 92/49/EEG av den 18 juni 1992 om samordning av lagar och andra författningar som avser annan direkt försäkring än livförsäkring(11) och ett livförsäkringsföretag enligt definitionen i artikel 1 a i rådets direktiv 92/96/EEG av den 10 november 1992 om samordning av lagar och andra författningar som avser direkt livförsäkring(12),v) ett företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) enligt definitionen i artikel 1.2 i rådets direktiv 85/611/EEG av den 20 december 1985 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag)(13),vi) ett förvaltningsföretag enligt definitionen i artikel 1a.2 i direktiv 85/611/EEG.d) En central motpart, en avvecklingsagent eller en clearingorganisation enligt respektive definitioner i artikel 2 c-2 e i direktiv 98/26/EG, inklusive liknande institut som är reglerade i nationell lagstiftning och som agerar på termins-, options- och derivatmarknader i den utsträckning de inte omfattas av det direktivet, samt en person, dock inte en fysisk person, som handlar i egenskap av förvaltare eller företrädare för en eller flera andra personer, häribland innehavare av obligationer eller andra former av skuldförbindelser eller varje annat institut enligt definitionen i leden a-d.e) En person, dock inte en fysisk person, inklusive enskilda firmor och partnerskap, på villkor att den andra parten är ett institut enligt definitionen i leden a-d.3. Medlemsstaterna får från direktivets tillämpningsområde utesluta avtal om finansiellt säkerhetsställande där någon av parterna är en sådan person som nämns i punkt 2 e.Om medlemsstaterna utnyttjar detta alternativ, skall de underrätta kommissionen, som skall underrätta de andra medlemsstaterna om detta.4. a) Den finansiella säkerhet som skall ställas måste bestå av betalningsmedel eller finansiella instrument.b) Medlemsstaterna får från direktivets tillämpningsområde utesluta finansiella säkerheter som består av säkerhetsställarens egna aktier, aktier i anknutna företag i den mening som avses i direktiv 83/349/EEG av den 13 juni 1983 om sammanställd redovisning(14) samt aktier i bolag vars verksamhet uteslutande syftar till att äga sådana produktionsmedel som är väsentliga för säkerhetsställarens verksamhet eller till att äga fast egendom.5. Detta direktiv skall tillämpas på finansiella säkerheter när de väl har ställts och detta kan styrkas skriftligen.Styrkandet av ställd finansiell säkerhet måste göra det möjligt att identifiera den avsedda finansiella säkerheten. För detta ändamål räcker det att visa att säkerheter i form av kontoförda finansiella instrument har krediterats eller utgör ett tillgodohavande på det relevanta kontot och att en säkerhet i form av betalningsmedel har krediterats eller utgör ett tillgodohavande på det därför avsedda kontot.Detta direktiv skall omfatta avtal om finansiellt säkerhetsställande, om avtalet kan styrkas skriftligen eller på ett rättsligt likvärdigt sätt.Artikel 2Definitioner1. I detta direktiv avses meda) avtal om finansiellt säkerhetsställande: avtal om finansiell äganderättsöverföring eller finansiell säkerhet, oavsett om dessa täcks av ramavtal eller allmänna villkor.b) avtal om finansiell äganderättsöverföring: avtal (inklusive återköpsavtal) enligt vilka en säkerhetsställare överför full äganderätt till en finansiell säkerhet till en säkerhetstagare för att säkerställa eller på annat sätt täcka fullgörandet av de relevanta ekonomiska förpliktelserna (säkerhetsöverlåtelse).c) avtal om finansiell säkerhet: avtal enligt vilka säkerhetsställaren ställer finansiell säkerhet till säkerhetstagaren eller till dennes förmån, varvid den fulla äganderätten till den finansiella säkerheten kvarstår hos säkerhetsställaren när säkerhetsrätten är fastställd.d) betalningsmedel: pengar som har krediterats ett konto, oavsett valutaslag, eller liknande fordringar som avser återbetalning av pengar (t.ex. inlåning på penningmarknaden).e) finansiella instrument: aktier i företag och likvärdiga värdepapper, obligationer och andra skuldförbindelser som kan omsättas på kapitalmarknaden, samt andra värdepapper som normalt omsätts och ger rätt att förvärva varje sådan typ av aktier, obligationer eller andra värdepapper genom teckning, köp eller byte eller som föranleder kontantavveckling (med undantag av betalningsinstrument), inklusive andelar i fondföretag, penningmarknadsinstrument samt fordringar på och rättigheter till eller avseende någon av de föregående instrumenten.f) relevanta ekonomiska förpliktelser: förpliktelser som är säkrade genom ett avtal om finansiellt säkerhetsställande och som ger rätt till kontantavveckling och/eller överlämnande av finansiella instrument.Relevanta ekonomiska förpliktelser kan helt eller delvis utgöras avi) aktuella eller framtida, faktiska eller villkorade eller framtida förpliktelser (även sådana som uppstår enligt ramavtal eller liknande avtal),ii) förpliktelser som någon annan person än säkerhetsställaren har gentemot säkerhetstagaren, elleriii) förpliktelser av särskilt angivet slag eller av en typ som tidvis kan uppstå,g) säkerheter i form av kontoförda finansiella instrument: finansiella säkerheter, som ställts enligt ett avtal om finansiellt säkerhetsställande och utgörs av finansiella instrument, varvid äganderätten framgår av registrering i ett register eller på ett konto som förs av en mellanhand eller för dennes räkning.h) relevant konto: avser i fråga om sådana säkerheter i form av kontoförda finansiella instrument som omfattas av ett avtal om finansiellt säkerhetsställande, det register eller det konto, vilket kan föras av säkerhetstagaren, som innehåller uppgifter om de säkerheter i form av kontoförda finansiella instrument som ställts till säkerhetstagaren.i) likvärdig säkerhet:i) när det gäller betalningsmedel, en betalning med samma belopp och i samma valuta,ii) när det gäller finansiella instrument, finansiella instrument med samma emittent eller gäldenär, från samma emission eller kategori och med samma nominella belopp, valuta och beteckning, eller andra tillgångar, om det i avtalet om finansiellt säkerhetsställande föreskrivs att andra tillgångar skall överföras, om någon händelse inträffar som avser eller påverkar något finansiellt instrument som lämnats som finansiell säkerhet.j) likvidationsförfarande: kollektivt förfarande som innebär att tillgångar realiseras och att intäkterna av detta på lämpligt sätt fördelas mellan fordringsägare, aktieägare eller medlemmar, och som innebär någon form av ingripande från de administrativa eller rättsliga myndigheterna, inbegripet fall då det kollektiva förfarandet avslutas med ackord eller annan motsvarande åtgärd, och oberoende av om förfarandet grundas på insolvens eller ej eller om det är frivilligt eller tvingande.k) rekonstruktionsåtgärder: åtgärder som kräver någon form av ingripande från de administrativa eller rättsliga myndigheterna och som vidtas i syfte att bevara eller återställa en ekonomisk ställning och som påverkar tredje mans befintliga rättigheter, inklusive, men inte begränsat till, åtgärder som innebär inställelse av betalningar, inhibitionsåtgärder eller nedskrivning av fordringar.l) utlösande händelse: en försummelse att betala eller varje likartad händelse, som enligt överenskommelse mellan parterna ger säkerhetstagaren rätt att på de villkor som följer av avtalet om finansiellt säkerhetsställande eller av lag realisera eller tillägna sig en finansiell säkerhet eller vilken medför att en slutavräkningsklausul tillämpas.m) förfoganderätt: säkerhetstagares rätt att nyttja och förfoga över en ställd finansiell säkerhet enligt ett avtal om finansiell säkerhet som ägare i enlighet med villkoren i avtalet.n) slutavräkningsklausul: en klausul i ett avtal om finansiellt säkerhetsställande, eller i ett avtal, där ett avtal om finansiellt säkerhetsställande utgör en del, eller, om det inte finns någon sådan klausul, varje lagbestämmelse i vilken det föreskrivs följande i de fall en utlösande händelse inträffar (antingen genom ett avräknings- eller kvittningsförfarande eller på annat sätt),i) den tidpunkt vid vilken parterna skall uppfylla sina förpliktelser tidigareläggs, så att de antingen omedelbart skall infrias och uttrycks som en förpliktelse att betala ett belopp som motsvarar deras beräknade aktuella värde, eller upphävs och ersätts med en förpliktelse att betala samma belopp, och/ellerii) en beräkning görs av vad varje part är skyldig den andre med avseende på dessa förpliktelser och en nettosumma motsvarande saldot på kontot skall betalas av den part som har den största skulden till den andra parten.2. I detta direktiv avses med "att ställa" eller "ställande" av finansiell säkerhet, den finansiella säkerhet som lämnas, överförs, hålls, registreras eller på annat sätt anges, så att den innehas eller kontrolleras av säkerhetstagaren eller en person som handlar för dennes räkning. En rätt för säkerhetsställaren att byta ut den finansiella säkerheten eller att dra tillbaka överskjutande finansiell säkerhet skall inte påverka det faktum att den finansiella säkerheten anses ha ställts till säkerhetstagaren enligt detta direktiv.3. I detta direktiv innefattar ordet "skriftligen" lagring på elektronisk väg eller på något annat varaktigt medium.Artikel 3Formella krav1. Medlemsstaterna skall inte kräva att skapandet, giltigheten, fullbordandet, verkställigheten eller tillåtligheten som bevisning av ett avtal om finansiellt säkerhetsställande eller ställandet av en finansiell säkerhet i enlighet med ett sådant avtal är beroende av någon formell handling.2. Punkt 1 skall inte hindra att detta direktiv tillämpas först när finansiella säkerheter har ställts, om ställandet av säkerhet kan styrkas skriftligen och avtalet om finansiellt säkerhetsställande kan styrkas skriftligen eller på ett rättsligt likvärdigt sätt.Artikel 4Verkställighet av avtal om finansiellt säkerhetsställande1. Medlemsstaterna skall se till att säkerhetstagaren, när en utlösande händelse inträffat, kan realisera ställda finansiella säkerheter enligt villkoren i ett avtal om finansiell säkerhet på något av följande sätt:a) När det gäller finansiella instrument genom försäljning eller tillägnelse samt genom att värdet av desamma kvittas mot eller används vid uppfyllandet av de relevanta ekonomiska förpliktelserna.b) När det gäller betalningsmedel genom att beloppet kvittas mot eller används vid uppfyllandet av de relevanta ekonomiska förpliktelserna.2. Tillägnelse kan endast ske, oma) detta har avtalats mellan parterna i avtalet om finansiell säkerhet, ochb) parterna i avtalet om finansiell säkerhet kommit överens om hur de finansiella instrumenten skall värderas.3. Medlemsstater som inte tillåter tillägnelse den 27 juni 2002 är inte tvungna att erkänna det.Om medlemsstaterna utnyttjar denna möjlighet, skall de underrätta kommissionen, vilken i sin tur skall informera övriga medlemsstater.4. De former för realisering av finansiella säkerheter som nämns i punkt 1 skall, med förbehåll för de överenskomna villkoren i avtalet om finansiell säkerhet, inte innebära krav på atta) ett meddelande om realisering av säkerheten först måste lämnas,b) realiseringsvillkoren skall godkännas av domstol, offentlig tjänsteman eller annan person,c) realiseringen skall genomföras som offentlig auktion eller på något annat föreskrivet sätt, ellerd) någon ytterligare tidsfrist skall ha löpt ut.5. Medlemsstaterna skall säkerställa att ett avtal om finansiellt säkerhetsställande kan få verkan i enlighet med dess villkor utan hinder av inledda eller pågående likvidations- eller rekonstruktionsförfaranden avseende säkerhetsställaren eller säkerhetstagaren.6. Denna artikel samt artiklarna 5, 6 och 7 skall inte ha någon inverkan på krav i nationell lagstiftning om att realisering eller värdering av finansiella säkerheter och beräkningen av gällande ekonomiska förpliktelser måste genomföras på ett affärsmässigt rimligt sätt.Artikel 5Förfoganderätt över finansiella säkerheter som omfattas av ett avtal om finansiell säkerhet1. Om och i den utsträckning som villkoren i ett avtal om finansiell säkerhet så föreskriver, skall medlemsstaterna se till att säkerhetstagaren ges rätt att förfoga över ställda finansiella säkerheter enligt avtalet om finansiell säkerhet.2. Om en säkerhetstagare utnyttjar en förfoganderätt, inträder en skyldighet för honom att överföra likvärdig säkerhet för att ersätta den ursprungliga finansiella säkerheten senast på förfallodagen för de relevanta ekonomiska förpliktelser som omfattas av avtalet om finansiell säkerhet.Alternativt skall säkerhetstagaren på förfallodagen för de relevanta ekonomiska förpliktelserna antingen överföra likvärdiga säkerheter eller, om och i den utsträckning som villkoren i ett avtal om finansiell säkerhet föreskriver detta, kvitta värdet på den likvärdiga finansiella säkerheten mot eller använda det vid uppfyllandet av de relevanta ekonomiska förpliktelserna.3. Den likvärdiga säkerhet som överförts för att uppfylla ett sådant krav som beskrivs i punkt 2, första stycket, skall omfattas av samma avtal om finansiell säkerhet som den ursprungligen ställda säkerheten och skall behandlas som om säkerheten ställts enligt detta avtal vid samma tidpunkt som den ursprungliga ställda finansiella säkerheten.4. Medlemsstaterna skall säkerställa att säkerhetstagarens utnyttjande av finansiell säkerhet enligt denna artikel inte innebär att säkerhetstagarens rättigheter blir ogiltiga eller omöjliga att göra gällande enligt avtalet om finansiell säkerhet i förhållande till den finansiella säkerhet som säkerhetstagaren överfört för uppfyllande av ett sådant krav som beskrivs i punkt 2, första stycket.5. Om en utlösande händelse inträffar när en sådan förpliktelse som anges i punkt 2 första stycket ännu inte har uppfyllts, kan denna förpliktelse bli föremål för en slutavräkningsklausul.Artikel 6Erkännande av avtal om finansiell äganderättsöverföring1. Medlemsstaterna skall säkerställa att ett avtal om finansiell äganderättsöverföring kan få verkan i enlighet med villkoren i detsamma.2. Om en utlösande händelse inträffar när säkerhetstagaren har en kvarstående förpliktelse att överföra likvärdig säkerhet inom ramen för ett avtal om finansiell äganderättsöverföring, kan denna förpliktelse bli föremål för ett slutavräkningsförfarande.Artikel 7Erkännande av slutavräkningsklausuler1. Medlemsstaterna skall säkerställa att en slutavräkningsklausul kan genomföras i enlighet med dess villkora) utan hinder av inledda eller pågående likvidationsförfaranden eller rekonstruktionsåtgärder avseende säkerhetsställaren och/eller säkerhetstagaren, och/ellerb) utan hinder av varje påstådd överlåtelse, rättsligt eller annat beslagtagande eller disposition över eller avseende sådana rättigheter.2. Medlemsstaterna skall säkerställa att användningen av en slutavräkningsklausul inte får underkastas de villkor som uppställs i artikel 4.4, såvida inte parterna kommit överens om något annat.Artikel 8Tillfällen då vissa insolvensbestämmelser inte skall tillämpas1. Medlemsstaterna skall se till att ett avtal om finansiellt säkerhetsställande samt ställandet av finansiell säkerhet enligt ett sådant avtal inte kan komma att förklaras ogiltiga eller återvinnas enbart på den grunden att avtalet om finansiellt säkerhetsställande träffats eller att den finansiella säkerheten har ställtsa) på dagen för inledandet av likvidations- eller rekonstruktionsförfaranden men innan det beslut som fastställer inledandet antas, ellerb) inom en fastställd tidsperiod före inledandet av sådana förfaranden som är fastställd i förhållande till denna eller i förhållande till utfärdandet av ett beslut, eller i förhållande till en annan åtgärd som vidtagits eller en annan händelse som inträffat under loppet av sådana förfaranden.2. Medlemsstaterna skall säkerställa att ett avtal om finansiellt säkerhetsställande eller en relevant finansiell förpliktelse som har trätt i kraft eller en finansiell säkerhet som har ställts på dagen för, men efter tidpunkten för, inledandet av likvidationsförfaranden eller rekonstruktionsåtgärder, skall ha rättslig verkan och vara bindande för tredje man, om säkerhetstagaren kan bevisa att han varken kände till eller borde ha känt till att sådana förfaranden eller åtgärder inletts.3. I de fall ett avtal om finansiellt säkerhetsställande omfattara) en skyldighet att ställa finansiell säkerhet eller kompletterande finansiell säkerhet för att ta hänsyn till förändringar av värdet av den finansiella säkerheten eller de relevanta ekonomiska förpliktelserna, ellerb) rätt att dra tillbaka en finansiell säkerhet genom att som ersättning eller utbyte ställa finansiell säkerhet av väsentligen samma värde,skall medlemsstaterna säkerställa att ställandet av finansiell säkerhet, kompletterande finansiell säkerhet eller finansiell ersättnings- eller utbytessäkerhet i enlighet med en sådan förpliktelse eller rättighet inte skall kunna ogiltigförklaras eller återvinnas enbart på den grunden atti) ett sådant ställande av säkerhet gjordes på dagen för inledandet av likvidations- eller rekonstruktionsförfaranden men före utfärdandet av det beslut eller förordnande genom vilket inledandet fastställs eller före utgången av en fastställd tidsperiod, som beräknas i förhållande till inledandet av likvidations- eller rekonstruktionsförfaranden eller utfärdandet av ett beslut eller förordnande, eller i förhållande till en annan åtgärd som vidtagits eller en annan händelse som inträffat under loppet av sådana förfaranden eller åtgärder, och/ellerii) de relevanta ekonomiska förpliktelserna har uppkommit innan den finansiella säkerheten, den kompletterande finansiella säkerheten eller den finansiella ersättnings- eller utbytessäkerheten ställdes.4. Med undantag för punkterna 1-3, skall detta direktiv inte påverka tillämpningen av allmänna bestämmelser i den nationella insolvenslagstiftningen om ogiltigförklaring av transaktioner som genomförts under den fastställda tidsperiod som avses i punkterna 1 b och 3 i.Artikel 9Lagval1. Varje ärende som avser någon av de frågor som anges i punkt 2 och som uppstår i samband med säkerheter i form av kontoförda finansiella instrument, skall omfattas av lagen i det land där det relevanta kontot förs. Med lagstiftning i ett land avses den inhemska lagstiftningen, med undantag för varje regel enligt vilken ett beslut i det aktuella ärendet bör fattas med beaktande av ett annat lands lagstiftning.2. De frågor som avses i punkt 1 är följande:a) Den rättsliga naturen hos säkerheter i form av kontoförda finansiella instrument och de egendomsrättsliga verkningar som dessa har.b) Kraven på fullbordandet av ett avtal om finansiellt säkerhetsställande med avseende på sådana kontoförda finansiella instrument och sådant ställande av kontoförda finansiella instrument som omfattas av ett sådant avtal om finansiellt säkerhetsställande och i mer allmänna ordalag fullföljandet av de åtgärder som är nödvändiga för att göra ett sådant avtal och ett sådant ställande av säkerhet gällande gentemot tredje man.c) Frågan om en persons äganderätt till eller anspråk på sådana säkerheter i form av kontoförda finansiella instrument skall sättas åt sidan av eller underordnas ett konkurrerande äganderättskrav eller anspråk, eller om ett förvärv i god tro har gjorts.d) Vilka åtgärder som krävs för att realisera säkerheter i form av kontoförda finansiella instrument efter det att en utlösande händelse inträffat.Artikel 10Rapport från kommissionenSenast den 27 december 2006 skall kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av detta direktiv, särskilt om tillämpningen av artiklarna 1.3 och 4.3 samt artikel 5, om lämpligt åtföljt av förslag om översyn.Artikel 11GenomförandeMedlemsstaterna skall senast den 27 december 2003 sätta i kraft de lagar och andra författningar som krävs för att följa detta direktiv. De skall genast underrätta kommissionen om detta.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.Artikel 12IkraftträdandeDetta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Artikel 13AdressaterDetta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 6 juni 2002.På Europaparlamentets vägnarP. CoxOrdförandePå rådets vägnarA. M. Birulés Y BertránOrdförande(1) EGT C 180 E, 26.6.2001, s. 312.(2) EGT C 196, 12.7.2001, s. 10.(3) EGT C 48, 21.2.2002, s. 1.(4) Europaparlamentets yttrande av den 13 december 2001 (ännu ej offentliggjort i EGT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 5 mars 2002 (ännu ej offentliggjord i EGT) och Europaparlamentets beslut av den 15 maj 2002.(5) EGT L 166, 11.6.1998, s. 45.(6) EGT L 125, 5.5.2001, s. 15.(7) EGT L 110, 20.4.2001, s. 28.(8) EGT L 160, 30.6.2000, s. 1.(9) EGT L 126, 26.5.2000, s. 1. Direktivet ändrat genom direktiv 2000/28/EG (EGT L 275, 27.10.2000, s. 37).(10) EGT L 141, 11.6.1993, s. 27. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/64/EG (EGT L 290, 17.11.2000, s. 27).(11) EGT L 228, 11.8.1992, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/64/EG.(12) EGT L 360, 9.12.1992, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/64/EG.(13) EGT L 375, 31.12.1985, s. 3. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/108/EG (EGT L 41, 13.2.2002, s. 35).(14) EGT L 193, 18.7.1983, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/65/EG (EGT L 283, 27.10.2001, s. 28).


Avis juridique important

|

32003L0127

Kommissionens direktiv 2003/127/EG av den 23 december 2003 om ändring av rådets direktiv 1999/37/EG om registreringsbevis för fordon (Text av betydelse för EES)

Europeiska unionens officiella tidning nr L 010 , 16/01/2004 s. 0029 - 0053

Kommissionens direktiv 2003/127/EGav den 23 december 2003om ändring av rådets direktiv 1999/37/EG om registreringsbevis för fordon(Text av betydelse för EES)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 1999/37/EG av den 29 april 1999 om registreringsbevis för fordon(1), särskilt artikel 6 i detta, ochav följande skäl:(1) I direktiv 1999/37/EG fastställs harmoniserade regler för registreringsbevis för fordon som registreras i gemenskapen.(2) Mot bakgrund av den allt större spridningen av elektronisk utrustning och telematikutrustning i fordon bör bilagorna till direktiv 1999/37/EG anpassas till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen så att medlemsstaterna kan utfärda registreringsdokument i form av smartkort med mikroprocessor i stället för pappersdokument.(3) Direktiv 1999/37/EG bör därför ändras i enlighet med detta.(4) De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 8 i rådets direktiv 96/96/EG(2).(5) Medlemsstaterna bör se till att insamling och bearbetning av de personuppgifter som krävs för utfärdandet av registreringsdokument för fordon i form av smartkort stämmer överens med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter(3).HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Bilagorna till direktiv 1999/37/EG skall ersättas med bilagan till detta direktiv.Artikel 21. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv med verkan senast den 15 januari 2005. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell mellan dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 3Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.Artikel 4Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 23 december 2003.På kommissionens vägnarLoyola De PalacioVice ordförande(1) EGT L 138, 1.6.1999, s. 57.(2) EGT L 46, 17.2.1997, s. 1.(3) EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.BILAGA"BILAGA IDEL I AV REGISTRERINGSBEVISET(1)I. Denna del kan utföras i något av två format: som pappersdokument eller smartkort. Egenskaperna för versionen i form av pappersdokument anges i kapitel II och de för versionen i form av smartkort i kapitel III.II. Specifikationer för del I av registreringsbeviset i pappersformatII.1 Totalmåtten för registreringsbeviset får inte vara större än A4-format (210 × 297 mm) eller en mapp i A4-format.II.2 Papperet som används till del I av registreringsbeviset skall skyddas mot förfalskning genom att minst två av följande metoder används:- Grafiken.- Vattenstämpel.- Fluorescerande fibrer.- Fluorescerande tryck.Det står medlemsstaten fritt att införa ytterligare säkerhetsdetaljer.II.3 Del I av registreringsbeviset kan bestå av flera sidor. Medlemsstaterna skall fastställa antalet sidor beroende på vilka upplysningar som finns i dokumentet och dess layout.II.4 Första sidan av del I av registreringsbeviset skall innehålla- namnet på den medlemsstat som utfärdar del I av registreringsbeviset,- nationalitetsbeteckning för den medlemsstat som utfärdar del I av registreringsbeviset, dvs.:B BelgienDK DanmarkD TysklandGR GreklandE SpanienF FrankrikeIRL IrlandI ItalienL LuxemburgNL NederländernaA ÖsterrikeP PortugalFIN FinlandS SverigeUK Förenade kungariket- namnet på behörig myndighet,- texten "Del I av registreringsbeviset" eller, om beviset endast består av en del, texten "Registreringsbevis" tryckt med stor stil på språket eller språken i den medlemsstat som utfärdar registreringsbeviset. Texten skall också efter lämpligt mellanrum finnas med liten stil på Europeiska gemenskapens andra språk,- texten "Europeiska gemenskapen" tryckt på språket eller språken i den medlemsstat som utfärdar del I av registreringsbeviset, samt- dokumentets nummer.II.5 Del I av registreringsbeviset skall även innehålla följande uppgifter, vilka skall föregås av motsvarande harmoniserade gemenskapskoder:(A) registreringsnummer(B) dag för första registrering av fordonet(C) personuppgifter(C.1) innehavaren av registreringsbeviset:(C.1.1) efternamn eller företagsnamn(C.2) övriga namn eller initialer (i förekommande fall)(C.3) adress i den medlemsstat där fordonet är registrerat vid tidpunkten för dokumentets utfärdande(C.4) om de särskilda uppgifter som anges i II.6, kod C.2, inte omfattas av registreringsbeviset, hänvisning till det faktum att innehavaren av registreringsbeviset:a) är fordonets ägareb) inte är fordonets ägarec) inte i registreringsbeviset fastställs vara fordonets ägare(D) fordon:(D.1) tillverkare(D.2) typ- variant (i förekommande fall)- version (i förekommande fall)(D.3) kommersiell beskrivning/-ar(E) fordonets identifieringsnummer(F) vikt:(F.1) högsta tekniskt tillåtna totalvikt, utom för motorcyklar(G) fordonets tjänstevikt inklusive karosseri och, för dragfordon som brukas i annan kategori än M1, inklusive kopplingsanordning(H) giltighetstid, om den inte är obegränsad(I) dag för den registrering detta bevis avser(K) typgodkännandenummer (i förekommande fall)(P) motor(P.1) volym (i cm3)(P.2) högsta nettoeffekt (i kW) (i förekommande fall)(P.3) typ av bränsle eller kraftkälla(Q) förhållande effekt/vikt (i kW/kg) (endast för motorcyklar)(S) antal platser(S.1) antal sittplatser, inklusive förarplats(S.2) antal ståplatser (i förekommande fall)II.6 Del I av registreringsbeviset kan vidare innehålla följande uppgifter, vilka skall föregås av motsvarande harmoniserade gemenskapskoder:(C) personuppgifter(C.2) fordonets ägare (upprepat lika många gånger som det finns ägare)(C.2.1) efternamn eller företagsnamn(C.2.2) övriga namn eller initialer (i förekommande fall)(C.2.3) adress i den medlemsstat där fordonet är registrerat vid tidpunkten för dokumentets utfärdande(C.3) fysisk eller juridisk person som får bruka fodonet i annan rättslig egenskap än ägare(C.3.1) efternamn eller företagsnamn(C.3.2) övriga namn eller initialer (i förekommande fall)(C.3.3) adress i den medlemsstat där fordonet är registrerat vid tidpunkten för dokumentets utfärdande(C.5), (C.6), (C.7) och (C.8) om ändring av de personuppgifter som anges i punkterna II.5, kod C.1, II.6, kod C.2, och/eller II.6, kod C.3, inte leder till att nytt registreringsbevis utfärdas, kan de nya personuppgifter som svarar mot dessa punkter inkluderas under koderna C.5, C.6, C.7 eller C.8, varvid de skall indelas enligt hänvisningarna i punkt II.5, kod C.1, II.6, kod C.2, II.6, kod C.3, och II.5, kod C.4.(F) vikt:(F.2) fordonets högsta tillåtna totalvikt vid bruk i den medlemsstat där den registrerats(F.3) hela fordonets högsta tillåtna totalvikt vid bruk i den medlemsstat där den registrerats(J) fordonskategori(L) antal axlar(M) hjulbas (i mm)(N) fördelning av högsta tillåtna tekniska totalvikt mellan axlarna, för fordon med total vikt som överstiger 3500 kg:(N.1) axel 1 (i kg)(N.2) axel 2 (i kg), i förekommande fall(N.3) axel 3 (i kg), i förekommande fall(N.4) axel 4 (i kg), i förekommande fall(N.5) axel 5 (i kg), i förekommande fall(O) tekniskt högsta tillåtna släpvagnsvikt:(O.2) bromsad (i kg)(O.3) obromsad (i kg)(P) motor:(P.4) märkvarvtal (i varv/min)(P.5) motorns identifieringsnummer(R) fordonets färg(T) toppfart (i km/h)(U) ljudnivå:(U.1) stillastående (i dB(A))(U.2) motorvarvtal (i varv/min)(U.3) vid förbikörning (i dB(A))(V) avgasutsläpp:(V.1) CO (i g/km eller g/kWh)(V.2) HC (i g/km eller g/kWh)(V.3) NOx (i g/km eller g/kWh)(V.4) HC + NOx (i g/km)(V.5) partikelutsläpp för diesel (i g/km eller g/kWh)(V.6) korrigerad absorptionskoefficient för diesel (i varv/min)(V.7) CO2 (i g/km)(V.8) bränsleförbrukning vid blandad körning (i l/100 km)(V.9) angivande av miljökategori för EG-typgodkännande; hänvisning till tillämplig version enligt direktiv 70/220/EEG(2) eller direktiv 88/77/EEG(3)(W) bränsletankens eller -tankarnas volym (i liter).II.7 Medlemsstat får tillfoga ytterligare upplysningar (till del I av registreringsbeviset) och får i synnerhet till identifieringskoderna enligt föreskrift vid II.5 och II.6 inom parentes lägga till ytterligare nationella koder.III. Specifikationer för del I av registreringsbeviset i form av smartkort (alternativ till den modell i pappersformat som beskrivs i kapitel II)III.1 Kortformat och uppgifter som är läsbara med blotta ögatEftersom det är försett med mikroprocessor skall smartkortet vara utformat enligt de standarder som nämns i kapitel III.5. De data som finns lagrade på kortet skall kunna läsas med vanlig avläsningsanordning (som för färdskrivarkort).På kortets fram- och baksida skall finnas åtminstone de uppgifter som anges i kapitel II.4 och II.5 och dessa uppgifter skall kunna läsas med blotta ögat (minsta möjliga teckenstorlek: 6 punkter) och vara tryckta enligt nedan. (Exempel på möjliga utformningar visas i figur 1 i slutet av detta avsnitt.)A. Grundläggande tryckDe grundläggande uppgifterna skall omfatta följande:Framsidaa) Till höger om mikroprocessorn:på språket eller språken i den medlemsstat som utfärdar registreringsbeviset- texten "Europeiska gemenskapen",- namnet på den medlemsstat som utfärdar registreringsbeviset,- texten "Del I av registreringsbeviset" eller, om beviset endast består av en del, texten Registreringsbevis, tryckt med stor stil,- annan (t.ex. tidigare nationell) beteckning på motsvarande dokument (valfritt),- namnet på behörig myndighet (alternativt även i form av individuellt tryck enligt punkt B),- dokumentets särskiljande löpnummer enligt bruket i medlemsstaten (alternativt även i form av individuellt tryck enligt punkt B).b) Ovanför mikroprocessorn:nationalitetsbeteckning för den medlemsstat som utfärdar registreringsbeviset i vitt i en blå rektangel och omgivet av tolv gula stjärnor:B BelgienDK DanmarkD TysklandGR GreklandE SpanienF FrankrikeIRL IrlandI ItalienL LuxemburgNL NederländernaA ÖsterrikeP PortugalFIN FinlandS SverigeUK Förenade kungariketc) Medlemsstat får i nederkanten med liten stil och på de nationella språken tillfoga anmärkningen: "Detta dokument ska på anmodan uppvisas för behörig person."d) Kortets grundfärg är grön (Pantone 362). Alternativt är en övergång från grönt till vitt möjlig.e) Inom området för tryck nere till vänster på kortets framsida skall en symbol som föreställer ett hjul finnas tryckt (se förslag till layout i fig. 1).I övriga avseenden är bestämmelserna i kapitel III.13 tillämpliga.B. Individuellt tryckDet individuella trycket skall omfatta följande upplysningar:Framsidaa) namnet på behörig myndighet - se även punkt Aab) namnet på den myndighet som utfärdar registreringsbeviset (valfritt)c) dokumentets särskiljande löpnummer enligt bruket i medlemsstaten - se även punkt Aad) Följande uppgifter från kapitel II.5. Enligt kapitel II.7 får enskilda nationella koder läggas till efter de harmoniserade gemenskapskoderna:>Plats för tabell>BaksidaPå baksidan skall finnas åtminstone de uppgifter som anges i kapitel II.5. Enligt kapitel II.7 får enskilda nationella koder läggas till efter de harmoniserade gemenskapskoderna.Dessa uppgifter utgörs närmare bestämt av:>Plats för tabell>Om så önskas kan ytterligare uppgifter från II.6 (med de harmoniserade koderna) och II.7 läggas till på kortets baksida.C. Fysiska säkerhetsdetaljer på smartkortetHoten mot dokumentens fysiska säkerhet utgörs av:- Framställning av falska kort: det skapas ett nytt föremål som i hög grad liknar dokumentet, antingen genom att man tillverkar det från början eller kopierar ett originaldokument.- Väsentlig ändring: egenskaperna för ett originaldokument ändras, t.ex. genom att man ändrar vissa av uppgifterna som finns tryckta på dokumentet.Det material som används till del I av registreringsbeviset skall skyddas mot förfalskning genom att minst tre av följande metoder används:- Mikrotryck.- Guillochetryck*.- Iridiscerande tryck.- Lasergravyr.- Fluorescerande ultraviolett tryckfärg.- Tryckfärg som varierar beroende på betraktningsvinkel*.- Tryckfärg som varierar beroende på temperatur*.- Anpassade hologram*.- Varierande laserbilder.- Bilder som varierar optiskt.Det står medlemsstaten fritt att införa ytterligare säkerhetsdetaljer.I första hand bör de metoder som markerats med asterisk tillämpas, eftersom de möjliggör kontroll av kortets giltighet utan särskilda hjälpmedel.Figur 1: Exempel på möjliga utformningar av obligatoriska uppgifter(ytterligare frivilliga uppgifter kan läggas till på kortets baksida)>PIC FILE= "L_2004010SV.003601.TIF">III.2 Lagring och skydd av dataEfter de harmoniserade gemensamma koderna (i förekommande fall i anslutning till medlemsstats enskilda koder enligt kapitel II.7) skall eller kan följande data lagras på kortets yta med läsbar information enligt III.1:A. Uppgifter enligt kapitel II.4 och II.5Samtliga uppgifter som anges i kapitel II.4 och II.5 måste lagras på kortet.B. Övriga uppgifter enligt kapitel II.6Det står vidare medlemsstaten fritt att i mån av behov lagra ytterligare uppgifter enligt kapitel II.6.C. Övriga uppgifter enligt kapitel II.7Om så önskas kan ytterligare information lagras på kortet.Data enligt punkt A och B skall lagras i var sin fil med öppen struktur (se ISO/IEC 7816-4). Medlemsstaterna får själva bestämma hur de vill lagra uppgifterna i C.Filerna får inte vara lässkyddade.Skrivåtkomst för dessa filer skall vara begränsad till nationella behöriga myndigheter (och av dem befullmäktigade organ) i den medlemsstat som utfärdat smartkortet.Skrivåtkomst får endast medges efter asymmetrisk autentisering med utväxling av tillfälliga nycklar mellan fordonets registreringsbevis och en säkerhetsmodul (t.ex. ett säkerhetsmodulkort) som tillhör de nationella behöriga myndigheterna (eller deras befullmäktigade organ). På så sätt överförs certifikat för kortverifikation enligt ISO/IEC 7816-8 före autentiseringsprocessen. Certifikaten innehåller de relevanta publika nycklar som måste hämtas och användas vid den autentiseringsprocess som sedan följer. Dessa certifikat signeras av de nationella behöriga myndigheterna och inbegriper ett godkännandeobjekt (godkännande av kortinnehavare) enligt ISO/IEC 7816-9 som knyter kortet till en specifik funktion. Detta uppgiftsspecifika godkännande är kopplat till den behöriga nationella myndigheten (t.ex. uppdatering av ett datafält).Den nationella behöriga myndighetens relevanta öppna nycklar lagras på kortet i form av en arkivsäkring (offentlig nyckel för rotkatalogen).Medlemsstaterna ansvarar för specificeringen av de filer och kommandon som krävs för autentiserings- och skrivprocesserna. Tryggandet av säkerheten måste godkännas genom bedömning av gemensamma kriterier (Common Criteria Evaluation) enligt EAL4+. Följande förstärkningar används: (1) AVA_MSU.3 Analys och utprovning för osäkra lägen; (2) AVA_VLA.4 Hög motståndskraft.D. Verifieringsdata för autentisering av registreringsdataUtfärdande myndighet beräknar sin elektroniska signatur för samtliga data i en fil som innehåller uppgifterna för punkt A och B och lagrar den i en fil i anslutning därtill. Signaturerna gör att man kan kontrollera att lagrade data är autentiska. Korten skall inbegripa följande grundläggande uppgifter:- Elektronisk signatur för registreringsdata avseende punkt A.- Elektronisk signatur för registreringsdata avseende punkt B.För att kontrollera dessa elektroniska signaturer skall på kortet lagras:- Certifikat för utfärdande myndighet som beräknar signaturerna för data för punkt A och B.Elektroniska signaturer och certifikaten skall kunna läsas utan begränsningar. Skrivåtkomst till elektroniska signaturer och certifikat skall vara begränsad till nationella behöriga myndigheter.III.3 GränssnittExterna kontakter skall användas för gränssnittet. Om så önskas kan man använda en kombination av externa kontakter och en svarsstation.III.4 Kortets lagringskapacitetKortet skall ha tillräcklig kapacitet för att lagra de data som nämns i kapitel III.2.III.5 StandarderDe mikroprocessorer och avläsningsanordningar som används skall uppfylla följande standarder:- ISO 7810 Standarder för identitetskort (plastkort): Fysiska egenskaper.- ISO 7816-1 och -2 Fysiska egenskaper för smartkort, mått och placering av kontakter.- ISO 7816-3 Kontakters elektriska egenskaper, överföringsprotokoll.- ISO 7816-4 Kommunikationens innehåll, smartkorts datastruktur, säkerhetsarkitektur, åtkomstmekanismer.- ISO 7816-5 Struktur för identifiering av tillämpningar, val och verkställande av identifiering av tillämpningar, registreringsregler för identifiering av tillämpningar (nummersystem).- ISO 7816-6 Gemensamma dataelement för utbyte.- ISO 7816-8 Aktivt kort med kontakter - gemensamma kommandon rörande säkerhet.- ISO 7816-9 Aktivt kort med kontakter - förbättrade gemensamma kommandon.III.6 Tekniska kommandon och överföringsprotokollFormatet skall vara ID-1 (normal storlek, se ISO/IEC 7810). Kortet skall stödja överföringsprotokoll T=1 enligt ISO/IEC 7816-3. Ytterligare överföringsprotokoll, t.ex. T=0, USB eller kontaktfria protokoll, kan dessutom stödjas.För överföring på bit-nivå skall "direkt konvention" tillämpas (se ISO/IEC 7816-3).A. Matningsspänning, programmeringsspänningKortet skall fungera med Vcc = 3V (+/- 0,3V) eller med Vcc = 5V (+/- 0,5V). Kortet får inte kräva någon programmeringsspänning över stift C6.B. Respons på återställningByten för storleken på kortets informationsfält (Information Field Size Card) skall företes vid respons på återställning (ATR) för tecken TA3. Värdet skall vara minst 80h (= 128 byte).C. Val av protokollparameterStöd för val av protokollparameter (PPS) enligt ISO/IEC 7816-3 måste finnas. Detta används för att välja T=1 om T=0 dessutom finns på kortet och för att förhandla fram Fi/Di-parametrar för att uppnå högre överföringshastigheter.D. Överföringsprotokoll T = 1Stöd för länkning måste finnas.Följande förenklingar är tillåtna:- NAD-byten: används inte (NAD skall ställas in på 00).- S-Block ABORT: används inte.- S-Block VPP statusfel: används inte.Anordningen för informationsfältets storlek (IFSD) skall anges från IFD omedelbart efter ATR, dvs. IFD skall överföra begäran om S-Block IFS efter ATR och kortet skall skicka tillbaka S-Block IFS. Rekommenderat värde för IFSD är 254 byte.III.7 TemperaturintervallRegistreringsbevis i form av ett smartkort skall fungera ordentligt i alla väderleksförhållanden som normalt förekommer inom gemenskapens territorier och åtminstone i det intervall som anges i ISO 7810. Kortet skall kunna fungera korrekt i ett luftfuktighetsintervall på 10-90 %.III.8 Fysisk livslängdKortet måste kunna fungera ordentligt i 10 år, om det används enligt specifikationer avseende omgivning och el. Kortets material måste väljas så att dess livstid kan garanteras.III.9 Elektriska egenskaperVid användning måste kortets uppfylla kommissionens direktiv 95/54/EG av den 31 oktober 1995(4) om elektromagnetisk kompatibilitet och det skall vara skyddat mot statisk elektricitet.III.10 FilstrukturI tabell 1 finns en förteckning över obligatoriska grundfiler (EF) i tillämpningens katalogfil (DF) (se ISO/IEC 7816-4) DF.Registration. Alla dessa filer skall ha en öppen struktur. Kraven för åtkomst beskrivs i kapitel III.2. Medlemsstaterna bestämmer själva filstorlek efter behov.Tabell 1>Plats för tabell>III.11 DatastrukturLagrade certifikat har formatet X.509v3 enligt ISO/IEC 9594-8. Elektroniska signaturer lagras öppet.Registreringsdata lagras som BER-TLV dataobjekt (se ISO/IEC 7816-4) i motsvarande grundfiler. Värdefälten är kodade som ASCII-tecken enligt ISO/IEC 8824-1 och värdena C0-FF enligt ISO/IEC 8859-1 (teckenuppsättning Latin1), ISO/IEC 8859-7 (grekisk teckenuppsättning) eller ISO/IEC 8859-5 (kyrillisk teckenuppsättning). Datumformatet är ÅÅÅÅMMDD.I tabell 2 finns en förteckning över märkningen för att identifiera de dataobjekt som motsvarar registreringsdata enligt kapitel II.4 och II.5, jämte ytterligare data enligt kapitel III.1. Om inte annat anges är de dataobjekt som förtecknas i tabell 2 obligatoriska. Dataobjekt som inte är obligatoriska kan utelämnas. Märkningens kolumn anger kapslingsnivån.Tabell 2>Plats för tabell>I tabell 3 finns en förteckning över märkning för att identifiera dataobjekt motsvarande registreringsuppgifter enligt kapitel II.6. Dataobjekt som förtecknas i tabell 3 är inte obligatoriska.Tabell 3>Plats för tabell>Medlemsstaterna anger själva struktur och format för data enligt kapitel II.7.III.12 Avläsning av registreringsdataA. Val av tillämpningTillämpningen "Fordonsregistrering" skall genom sin identifiering av tillämpning (AID) kunna väljas av en SELECT DF (enligt namnet, se ISO/IEC 7816-4). Värdet för AID begärs från ett laboratorium som väljs ut av Europeiska kommissionen.B. Avläsning av data från filerDe filer som svarar mot kapitel II, punkt A, B och D, skall kunna väljas av SELECT (se ISO/IEC 7816-4) genom kommandoparametrarna P1 inställd på 02 och P2 inställd på 04 samt med filbeteckningen i kommandodatafältet (se kapitel X, tabell 1). Den FCP-mall som sänds tillbaka innehåller filstorleken, vilken kan vara användbar för avläsning av dessa filer.Filerna skall kunna läsas med READ BINARY (se ISO/IEC 7816-4), med ett frånvarande datafält och Le inställt på längden för de data som förväntas, med hjälp av ett kort Le.C. Verifiering av att data är autentiskaFör att kunna verifiera att lagrade registreringsdata är autentiska kan motsvarande elektroniska signatur kontrolleras. Det innebär att inte bara registreringsdata, utan även motsvarande elektroniska signatur skall kunna läsas av från registreringskortet.Den öppna nyckeln för verifiering av signaturer kan hämtas genom avläsning från registreringskortet av motsvarande certifikat för utfärdande myndighet. Certifikaten innehåller den öppna nyckeln och motsvarande myndighets identitet. Verifiering av signaturen kan göras av annat system än registreringskortet.Det står medlemsstaten fritt att hämta de öppna nycklarna och certifikaten för att verifiera certifikat för utfärdande myndighet.III.13 Särskilda bestämmelserEfter underrättelse till Europeiska kommissionen kan medlemsstaterna, oavsett andra bestämmelser häri, lägga till färger, märken eller symboler. Medlemsstaterna kan vidare, för vissa data enligt kapitel III.2, punkt C, tillåta XML-format och åtkomst via TCP/IP.Medlemsstaterna kan med samtycke från Europeiska kommissionen på fordonsregistreringskortet lägga till andra tillämpningar för vilka inga harmoniserade bestämmelser eller dokument ännu finns på EU-nivå (t.ex. bevis om trafiksäkerhet), för att införa ytterligare fordonsrelaterade tjänster.(1) Bevis som endast består av en del skall ha texten "Registreringsbevis", och ingen hänvisning får i texten göras till "Del I".(2) Rådets direktiv 70/220/EEG av den 20 mars 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot luftförorening genom avgaser från motorfordon (EGT L 76, 6.4.1970, s. 1), senast ändrat genom kommissionens direktiv 2002/80/EG (EGT L 291, 28.10.2002, s. 20).(3) Rådets direktiv 88/77/EEG av den 3 december 1987 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gasformiga föroreningar från dieselmotorer som används i fordon (EGT L 36, 9.2.1988, s. 33), senast ändrat genom kommissionens direktiv 2001/27/EG (EGT L 107, 18.04.2001, s. 10).(4) Kommissionens direktiv 95/54/EG av den 31 oktober 1995 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 72/245/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om dämpning av radiostörningar som orsakas av ottomotorer i motorfordon och om ändring av direktiv 70/156/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (EGT L 266, 8.11.1995, s. 1).BILAGA IIDEL II AV REGISTRERINGSBEVISET(1)I. Denna del kan utföras i något av två format: som pappersdokument eller smartkort. Egenskaperna för versionen i form av pappersdokument anges i kapitel II och de för versionen i form av smartkort i kapitel III.II. Specifikationer för del II av registreringsbeviset i pappersformatII.1 Totalmåtten för registreringsbeviset får inte vara större än A4-format (210 × 297 mm) eller en mapp i A4-format.II.2 Papperet som används till del II av registreringsbeviset skall skyddas mot förfalskning genom att minst två av följande metoder används:- Grafiken.- Vattenstämpel.- Fluorescerande fibrer.- Fluorescerande tryck.Det står medlemsstaten fritt att införa ytterligare säkerhetsdetaljer.II.3 Del II av registreringsbeviset kan bestå av flera sidor. Medlemsstaterna skall fastställa antalet sidor beroende på vilka upplysningar som finns i dokumentet och dess layout.II.4 Första sidan av del II av registreringsbeviset skall innehålla- namnet på den medlemsstat som utfärdar del II av registreringsbeviset,- nationalitetsbeteckning för den medlemsstat som utfärdar del II av registreringsbeviset, dvs.:B BelgienDK DanmarkD TysklandGR GreklandE SpanienF FrankrikeIRL IrlandI ItalienL LuxemburgNL NederländernaA ÖsterrikeP PortugalFIN FinlandS SverigeUK Förenade kungariket,- namnet på behörig myndighet,- texten "Del II av registreringsbeviset" tryckt med stor stil på språket eller språken i den medlemsstat som utfärdar registreringsbeviset. Texten skall också efter lämpligt mellanrum finnas med liten stil på Europeiska gemenskapens andra språk,- texten "Europeiska gemenskapen" tryckt på språket eller språken i den medlemsstat som utfärdar del II av registreringsbeviset samt- dokumentets nummer.II.5 Del II av registreringsbeviset skall även innehålla följande uppgifter, vilka skall föregås av motsvarande harmoniserade gemenskapskoder:(A) registreringsnummer(B) dag för första registrering av fordonet(D) fordon:(D.1) tillverkare(D.2) typ- variant (i förekommande fall)- version (i förekommande fall)(D.3) kommersiell beskrivning/-ar(E) fordonets identifieringsnummer(K) typgodkännandenummer (i förekommande fall)II.6 II.6 Del II av registreringsbeviset kan vidare innehålla följande uppgifter, vilka skall föregås av motsvarande harmoniserade gemenskapskoder:(C) personuppgifter(C.2) fordonets ägare(C.2.1) efternamn eller företagsnamn(C.2.2) övriga namn eller initialer (i förekommande fall)(C.2.3) adress i den medlemsstat där fordonet är registrerat vid tidpunkten för dokumentets utfärdande(C.3) fysisk eller juridisk person som får bruka fodonet i annan rättslig egenskap än ägare(C.3.1) efternamn eller företagsnamn(C.3.2) övriga namn eller initialer (i förekommande fall)(C.3.3) adress i den medlemsstat där fordonet är registrerat vid tidpunkten för dokumentets utfärdande(C.5), (C.6) om ändring av de personuppgifter som anges i punkterna II.6, kod C.2, och/eller punkt II.6, kod C.3, inte leder till att ny del II av registreringsbeviset utfärdas, kan de nya personuppgifter som motsvarar dessa punkter inkluderas under koderna C.5 eller C.6, varvid de skall indelas enligt hänvisningarna i punkt II.6, kod C.2, och punkt II.6, kod C.3.(J) fordonskategoriII.7 Medlemsstat får tillfoga ytterligare upplysningar till del II av registreringsbeviset och får i synnerhet till identifieringskoderna enligt föreskrift vid II.5 och II.6 inom parentes lägga till ytterligare nationella koder.III. Specifikationer för del II av registreringsbeviset i form av smartkort (alternativ till den modell i pappersformat som beskrivs i kapitel II)III.1 Kortformat och uppgifter som är läsbara med blotta ögatEftersom det är försett med mikroprocessor skall smartkortet vara utformat enligt de standarder som nämns i kapitel III.5.På kortets fram- och baksida skall finnas åtminstone de uppgifter som anges i kapitel II.4 och II.5 och dessa uppgifter skall kunna läsas med blotta ögat (minsta möjliga teckenstorlek: 6 punkter) och vara tryckta enligt nedan. (Exempel på möjliga utformningar visas i figur 2 i slutet av detta avsnitt.)A. Grundläggande tryckDe grundläggande uppgifterna skall omfatta följande:Framsidaa) Till höger om mikroprocessorn:på språket eller språken i den medlemsstat som utfärdar registreringsbeviset- texten "Europeiska gemenskapen",- namnet på den medlemsstat som utfärdar registreringsbeviset,- texten "Del II av registreringsbeviset" tryckt med stor stil,- annan (t.ex. tidigare nationell) beteckning på motsvarande dokument (valfritt)- namnet på behörig myndighet (alternativt även i form av individuellt tryck enligt punkt B),- dokumentets särskiljande löpnummer enligt bruket i medlemsstaten (alternativt även i form av individuellt tryck enligt punkt B),b) Ovanför mikroprocessorn:nationalitetsbeteckning för den medlemsstat som utfärdar registreringsbeviset i vitt i en blå rektangel och omgivet av tolv gula stjärnor:B BelgienDK DanmarkD TysklandGR GreklandE SpanienF FrankrikeIRL IrlandI ItalienL LuxemburgNL NederländernaA ÖsterrikeP PortugalFIN FinlandS SverigeUK Förenade kungariketc) Medlemsstat får i nederkanten med liten stil och på de nationella språken tillfoga anmärkningen: "Detta dokument ska förvaras på säkert ställe utanför fordonet,"d) Kortets grundfärg är röd (Pantone 194). Alternativt är en övergång från rött till vitt möjlig.e) Inom området för tryck nere till vänster på kortets framsida skall en symbol som föreställer ett hjul finnas tryckt (se förslag till layout).I övriga avseenden är bestämmelserna i kapitel III.13 tillämpliga.B. Individuellt tryckDet individuella trycket skall omfatta följande upplysningar:Framsidaa) namnet på behörig myndighet - se även punkt Aab) namnet på den myndighet som utfärdar registreringsbeviset (valfritt)c) dokumentets särskiljande löpnummer enligt bruket i medlemsstaten - se även punkt Aad) Följande uppgifter från kapitel II.5. Enligt kapitel II.7 får enskilda nationella koder läggas till efter de harmoniserade gemenskapskoderna>Plats för tabell>BaksidaPå baksidan skall finnas åtminstone de uppgifter som anges i kapitel II.5. Enligt kapitel II.7 får enskilda nationella koder läggas till efter de harmoniserade gemenskapskoderna.Dessa uppgifter utgörs närmare bestämt av:>Plats för tabell>Om så önskas kan ytterligare uppgifter från II.6 (med de harmoniserade koderna) och II.7 läggas till på kortets baksida.C. Funktioner för fysisk säkerhet på smartkortetHoten mot dokumentens fysiska säkerhet utgörs av:- Framställning av falska kort: skapa ett nytt föremål som i hög grad liknar dokumentet, antingen genom att tillverka det från början eller genom att kopiera ett originaldokument.- Väsentlig ändring: ändra egenskaperna för ett originaldokument, t.ex. genom att ändra vissa av uppgifterna som finns tryckta på dokumentet.Det material som används till del II av registreringsbeviset skall skyddas mot förfalskning genom att minst tre av följande metoder används:- Mikrotryck.- Guillochetryck*.- Iridiscerande tryck.- Lasergravyr.- Fluorescerande ultraviolett tryckfärg.- Tryckfärg som varierar beroende på betraktningsvinkel*.- Tryckfärg som varierar beroende på temperatur*.- Anpassade hologram*.- Varierande laserbilder.- Bilder som varierar optiskt.Det står medlemsstaten fritt att införa ytterligare säkerhetsdetaljer.I första hand bör de metoder som markerats med asterisk tillämpas, eftersom de möjliggör kontroll av kortets giltighet utan särskilda hjälpmedel.Figur 2: Exempel på möjliga utformningar av obligatoriska uppgifter(ytterligare frivilliga uppgifter kan läggas till på kortets baksida)>PIC FILE= "L_2004010SV.004801.TIF">III.2 Lagring och skydd av dataEfter de harmoniserade gemensamma koderna (i förekommande fall i anslutning till medlemsstats enskilda koder enligt kapitel II.7) skall eller kan följande data lagras på kortets yta med läsbar information enligt III.1:A. Uppgifter enligt kapitel II.4 och II.5Samtliga uppgifter som anges i kapitel II.4 och II.5 måste lagras på kortet.B. Övriga uppgifter enligt kapitel II.6Det står vidare medlemsstaten fritt att i mån av behov lagra ytterligare uppgifter enligt kapitel II.6.C. Övriga uppgifter enligt kapitel II.7Om så önskas kan därutöver ytterligare fordonsrelaterade uppgifter av allmänt intresse lagras på kortet.Data enligt punkt A och B skall lagras i var sin fil med öppen struktur (se ISO/IEC 7816-4). Medlemsstaterna får själva bestämma hur de vill lagra uppgifterna i C.Filerna får inte vara lässkyddade.Skrivåtkomst för dessa filer skall vara begränsad till nationella behöriga myndigheter (och av dem befullmäktigade organ) i den medlemsstat som utfärdat smartkortet.Skrivåtkomst får endast medges efter asymmetrisk autentisering med utväxling av tillfälliga nycklar mellan fordonets registreringsbevis och en säkerhetsmodul (t.ex. ett säkerhetsmodulkort) som tillhör de nationella behöriga myndigheterna (eller deras befullmäktigade organ). På så sätt överförs certifikat för kortverifikation enligt ISO/IEC 7816-8 före autentiseringsprocessen. Certifikaten innehåller de relevanta publika nycklar som måste hämtas och användas vid den autentiseringsprocess som sedan följer. Dessa certifikat signeras av de nationella behöriga myndigheterna och inbegriper ett godkännandeobjekt (godkännande av kortinnehavare) enligt ISO/IEC 7816-9 som knyter kortet till en specifik funktion. Detta uppgiftsspecifika godkännande är kopplat till den behöriga nationella myndigheten (t.ex. uppdatering av ett datafält).Den nationella behöriga myndighetens relevanta öppna nycklar lagras på kortet i form av en arkivsäkring (offentlig nyckel för rotkatalogen).Medlemsstaterna ansvarar för specificeringen av de filer och kommandon som krävs för autentiserings- och skrivprocesserna. Tryggandet av säkerheten måste godkännas genom bedömning av gemensamma kriterier (Common Criteria Evaluation) enligt EAL4+. Följande förstärkningar används: (1) AVA_MSU.3 Analys och utprovning för osäkra lägen; (2) AVA_VLA.4 Hög motståndskraft.D. Verifieringsdata för autentisering av registreringsdataUtfärdande myndighet beräknar sin elektroniska signatur för samtliga data i en fil som innehåller uppgifterna för punkt A och B och lagrar den i en fil i anslutning därtill. Signaturerna gör att man kan verifiera att lagrade data är autentiska. Korten skall inbegripa följande grundläggande uppgifter:- Elektronisk signatur för registreringsdata avseende punkt A.- Elektronisk signatur för registreringsdata avseende punkt B.För att verifiera dessa elektroniska signaturer skall på kortet lagras:- Certifikat för utfärdande myndighet som beräknar signaturerna för data för punkt A och B.Elektroniska signaturer och certifikaten skall kunna läsas utan begränsningar. Skrivåtkomst till elektroniska signaturer och certifikat skall vara begränsad till nationella behöriga myndigheter.III.3 GränssnittExterna kontakter skall användas för gränssnittet. Om så önskas kan man använda en kombination av externa kontakter och en svarsstation.III.4 Kortets lagringskapacitetKortet skall ha tillräcklig kapacitet för att lagra de data som nämns i kapitel III.2.III.5 StandarderDe mikroprocessorer och avläsningsanordningar som används skall uppfylla följande standarder:- ISO 7810 Standarder för identitetskort (plastkort): Fysiska egenskaper- ISO 7816-1 och -2 Fysiska egenskaper för smartkort, mått och placering av kontakter- ISO 7816-3 Kontakters elektriska egenskaper, överföringsprotokoll- ISO 7816-4 Kommunikationens innehåll, smartkorts datastruktur, säkerhetsarkitektur, åtkomstmekanismer- ISO 7816-5 Struktur för identifiering av tillämpningar, val och verkställande av identifiering av tillämpningar, registreringsregler för identifiering av tillämpningar (nummersystem)- ISO 7816-6 Gemensamma dataelement för utbyte- ISO 7816-8 Aktivt kort med kontakter - gemensamma kommandon rörande säkerhet- ISO 7816-9 Aktivt kort med kontakter - förbättrade gemensamma kommandonIII.6 Tekniska kommandon och överföringsprotokollFormatet skall vara ID-1 (normal storlek, se ISO/IEC 7810).Kortet skall stödja överföringsprotokoll T=1 enligt ISO/IEC 7816-3. Ytterligare överföringsprotokoll, t.ex. T=0, USB eller kontaktfria protokoll, kan dessutom stödjas. För överföring på bit-nivå skall "direkt konvention" tillämpas (se ISO/IEC 7816-3).A. Matningsspänning, programmeringsspänningKortet skall fungera med Vcc = 3V (+/- 0,3V) eller med Vcc = 5V (+/- 0,5V). Kortet får inte kräva någon programmeringsspänning över stift C6.B. Respons på återställningByten för storleken på kortets informationsfält (Information Field Size Card) skall företes vid respons på återställning (ATR) för tecken TA3. Värdet skall vara minst 80h (= 128 byte).C. Val av protokollparameterStöd för val av protokollparameter (PPS) enligt ISO/IEC 7816-3 måste finnas. Detta används för att välja T=1 om T=0 dessutom finns på kortet och för att förhandla fram Fi/Di-parametrar för att uppnå högre överföringshastigheter.D. Överföringsprotokoll T = 1Stöd för länkning måste finnas.Följande förenklingar är tillåtna:- NAD-byten: används inte (NAD skall ställas in på 00).- S-Block ABORT: används inte.- S-Block VPP statusfel: används inte.Anordningen för informationsfältets storlek (IFSD) skall anges från IFD omedelbart efter ATR, dvs. IFD skall överföra begäran om S-Block IFS efter ATR och kortet skall skicka tillbaka S-Block IFS. Rekommenderat värde för IFSD är 254 byte.III.7 TemperaturintervallRegistreringsbevis i form av ett smartkort skall fungera ordentligt i alla väderleksförhållanden som normalt förekommer inom gemenskapens territorier och åtminstone i det intervall som anges i ISO 7810. Kortet skall kunna fungera korrekt i ett luftfuktighetsintervall på 10-90 %.III.8 Fysisk livslängdKortet måste kunna fungera ordentligt i 10 år, om det används enligt specifikationer avseende omgivning och el. Kortets material måste väljas så att dess livstid kan garanteras.III.9 Elektriska egenskaperVid användning måste kortets uppfylla kommissionens direktiv 95/54/EG om elektromagnetisk kompatibilitet och det skall vara skyddat mot statisk elektricitet.III.10 FilstrukturI tabell 1 finns en förteckning över obligatoriska grundfiler (EF) i tillämpningens katalogfil (DF) (se ISO/IEC 7816-4) DF.Registration. Alla dessa filer skall ha en öppen struktur. Kraven för åtkomst beskrivs i kapitel III.2. Medlemsstaterna bestämmer själva filstorlek efter behov.Tabell 1>Plats för tabell>III.11 DatastrukturLagrade certifikat har formatet X.509v3 enligt ISO/IEC 9594-8.Elektroniska signaturer lagras öppet.Registreringsdata lagras som BER-TLV dataobjekt (se ISO/IEC 7816-4) i motsvarande grundfiler. Värdefälten är kodade som ASCII-tecken enligt ISO/IEC 8824-1 och värdena C0-FF enligt ISO/IEC 8859-1 (teckenuppsättning Latin1), ISO/IEC 8859-7 (grekisk teckenuppsättning) eller ISO/IEC 8859-5 (kyrillisk teckenuppsättning). Datumformatet är ÅÅÅÅMMDD.I tabell 2 finns en förteckning över märkningen för att identifiera de dataobjekt som motsvarar registreringsdata enligt kapitel II.4 och II.5, jämte ytterligare data enligt kapitel III.1. Om inte annat anges är de dataobjekt som förtecknas i tabell 2 obligatoriska. Dataobjekt som inte är obligatoriska kan utelämnas. Märkningens kolumn anger kapslingsnivån.Tabell 2>Plats för tabell>I tabell 3 finns en förteckning över märkning för att identifiera dataobjekt motsvarande registreringsuppgifter enligt kapitel II.6. Dataobjekt som förtecknas i tabell 3 är inte obligatoriska.Tabell 3>Plats för tabell>Medlemsstaterna anger själva struktur och format för data enligt kapitel II.7.III.12 Avläsning av registreringsdataA. Val av tillämpningTillämpningen "Fordonsregistrering" skall genom sin identifiering av tillämpning (AID) kunna väljas av en SELECT DF (enligt namnet, se ISO/IEC 7816-4). Värdet för AID begärs från ett laboratorium som väljs ut av Europeiska kommissionen.B. Avläsning av data från filerDe filer som svarar mot kapitel II, punkt A, B och D, skall kunna väljas av SELECT (se ISO/IEC 7816-4) genom kommandoparametrarna P1 inställd på 02 och P2 inställd på 04 samt med filbeteckningen i kommandodatafältet (se kapitel X, tabell 1). Den FCP-mall som sänds tillbaka innehåller filstorleken, vilken kan vara användbar för avläsning av dessa filer.Filerna skall kunna läsas med READ BINARY (se ISO/IEC 7816-4), med ett frånvarande datafält och Le inställt på längden för de data som förväntas, med hjälp av ett kort Le.C. Verifiering av att data är autentiskaFör att kunna verifiera att lagrade registreringsdata är autentiska kan motsvarande elektroniska signatur kontrolleras. Det innebär att inte bara registreringsdata, utan även motsvarande elektroniska signatur skall kunna läsas av från registreringskortet.Den öppna nyckeln för verifiering av signaturer kan hämtas genom avläsning från registreringskortet av motsvarande certifikat för utfärdande myndighet. Certifikaten innehåller den öppna nyckeln och motsvarande myndighets identitet. Verifiering av signaturen kan göras av annat system än registreringskortet.Det står medlemsstaten fritt att hämta de öppna nycklarna och certifikaten för att verifiera certifikat för utfärdande myndighet.III.13 Särskilda bestämmelserEfter underrättelse till Europeiska kommissionen kan medlemsstaterna, oavsett andra bestämmelser häri, lägga till färger, märken eller symboler. Medlemsstaterna kan vidare, för vissa data enligt kapitel III.2, punkt C, tillåta XML-format och åtkomst via TCP/IP.Medlemsstaterna kan med samtycke från Europeiska kommissionen på fordonsregistreringskortet lägga till andra tillämpningar för vilka inga harmoniserade bestämmelser eller dokument ännu finns på EU-nivå (t.ex. bevis om trafiksäkerhet), för att införa ytterligare fordonsrelaterade tjänster.(1) Denna bilaga berör endast registreringsbevis som består av del I och II."


title: Kommissionens direktiv 2010/71/EU av den 4 november 2010 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp metoflutrin som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet  Text av betydelse för EES

text:
               5.11.2010

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 288/17

         KOMMISSIONENS DIREKTIV 2010/71/EU
   av den 4 november 2010
   om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp metoflutrin som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (1), särskilt artikel 11.4, och
   av följande skäl:

               (1)

               Förenade kungariket tog den 23 december 2005 emot en ansökan från Sumitomo Chemical (UK) Plc, i enlighet med artikel 11.1 i direktiv 98/8/EG, om införande av det verksamma ämnet metoflutrin i direktivets bilaga I för användning i produkttyp 18, insekticider, akaricider och bekämpningsmedel mot andra leddjur, enligt bilaga V till direktiv 98/8/EG. Metoflutrin fanns inte på marknaden som ett verksamt ämne i en biocidprodukt den dag som avses i artikel 34.1 i direktiv 98/8/EG.

               (2)

               Efter att ha genomfört en utvärdering lämnade Förenade kungariket den 19 juni 2008 in en utvärderingsrapport, åtföljd av en rekommendation, till kommissionen.

               (3)

               Rapporten granskades av medlemsstaterna och kommissionen vid mötet i ständiga kommittén för biocidprodukter den 27 maj 2010, och resultatet av granskningen infördes i en granskningsrapport.

               (4)

               Flera undersökningar visar att biocidprodukter som används som insekticider, akaricider och bekämpningsmedel mot andra leddjur och som innehåller metoflutrin kan förväntas uppfylla kraven i artikel 5 i direktiv 98/8/EG. Metoflutrin bör därför tas upp i bilaga I till det direktivet.

               (5)

               Alla potentiella användningsområden har inte utvärderats på europeisk nivå. Av det skälet bör medlemsstaterna utvärdera de användningsområden eller exponeringsscenarier och de risker för delar av miljön och populationer som inte på ett representativt sätt ingår i riskbedömningen på europeisk nivå. Medlemsstaterna bör också, när de godkänner produkter, se till att lämpliga åtgärder vidtas eller särskilda villkor införs för att reducera identifierade risker till godtagbara nivåer.

               (6)

               Det är viktigt att bestämmelserna i detta direktiv börjar tillämpas samtidigt i alla medlemsstater så att de biocidprodukter på marknaden som innehåller det verksamma ämnet metoflutrin behandlas likvärdigt, och även för att generellt sett främja en väl fungerande marknad för biocidprodukter.

               (7)

               En rimlig tid bör förflyta innan ett verksamt ämne tas upp i bilaga I, så att medlemsstaterna ska få möjlighet att sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv.

               (8)

               Direktiv 98/8/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

               (9)

               De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Bilaga I till direktiv 98/8/EG ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.
   Artikel 2
   Införlivande
   1.   Medlemsstaterna ska senast den 30 april 2011 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv.
   De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 maj 2011.
   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.
   2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
   Artikel 3
   Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Artikel 4
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Bryssel den 4 november 2010.

            På kommissionens vägnar

         José Manuel BARROSO

            Ordförande

      (1)  EGT L 123, 24.4.1998, s. 1.

      BILAGA
      Följande post för ämnet metoflutrin ska föras in i bilaga I till direktiv 98/8/EG:

                     Nr

                     Trivialnamn

                     IUPAC-namn
                     identifikationsnummer

                     Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad i den biocidprodukt som släpps ut på marknaden

                     Datum för upptagande

                     Sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 (utom när det gäller produkter som innehåller mer än ett verksamt ämne, för vilka sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 ska vara den dag som fastställs i det senaste beslutet om upptagande när det gäller de verksamma ämnena)

                     Upptagandeperioden löper ut den

                     Produkttyp

                     Särskilda bestämmelser (1)

                     ”36

                     Metoflutrin

                                 RTZ-isomer:
                                 2,3,5,6-tetrafluoro-4-(metoximetyl)bensyl-(1R,3R)-2,2-dimetyl-3-(Z)-(prop-1-enyl)cyklopropankarboxylat
                                 EG-nr: Ej tillämpligt
                                 CAS-nr: 240494-71-7

                                 Summan av alla isomer:
                                 2,3,5,6-tetrafluoro-4-(metoximetyl)bensyl (EZ)-(1RS,3RS;1SR,3SR)-2,2-dimetyl-3-prop-1-enylcyklopropankarboxylat
                                 EG-nr: Ej tillämpligt
                                 CAS-nr: 240494-70-6

                     Det verksamma ämnet ska uppfylla följande båda lägsta renhetsgrader:

                                 RTZ-isomer
                                 754 g/kg

                                 Summan av alla isomer
                                 930 g/kg

                     1 maj 2011

                     Ej tillämpligt

                     30 april 2021

                     18

                     Vid bedömning, i enlighet med artikel 5 och bilaga VI, av en ansökan om produktgodkännande ska medlemsstaterna, när detta är relevant för den berörda produkten, undersöka de användnings- eller exponeringsscenarier och de risker för delar av miljön och populationer som inte på ett representativt sätt ingår i riskbedömningen på europeisk nivå.”

         (1)  Inför tillämpningen av de gemensamma principerna i bilaga VI finns granskningsrapporternas innehåll och slutsatser tillgängliga på kommissionens webbplats: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


Avis juridique important

|

31980L1141

Rådets direktiv 80/1141/EEG av den 8 december 1980 om ändring av direktiven 70/457/EEG och 70/458/EEG om den gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter och om saluföring av utsäde av köksväxter

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 341 , 16/12/1980 s. 0027 - 0028 "Grekisk specialutgåva" Område 03 Volym 32 s. 0033  Spansk specialutgåva: Område 03 Volym 20 s. 0039  Portugisisk specialutgåva: Område 03 Volym 20 s. 0039  Finsk specialutgåva Område 3 Volym 12 s. 0215  Svensk specialutgåva Område 3 Volym 12 s. 0215

RÅDETS DIREKTIV av den 8 december 1980 om ändring av direktiven 70/457/EEG och 70/458/EEG om den gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter och om saluföring av utsäde av köksväxter (80/1141/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artiklarna 43 och 100 i detta,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande(), ochmed beaktande av följande:Av skäl som anges nedan, bör rådets direktiv 70/457/EEG av den 29 september 1970 om den gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter() och rådets direktiv 70/458/EEG av den 29 september 1970 om saluföring av utsäde av köksväxter(), senast ändrat genom direktiv 79/967/EEG(), ändras.I enlighet med bestämmelserna för den gemensamma sortlistan skall officiellt sortgodkännande, som lämnats innan dessa bestämmelser genomförts enligt andra principer än dem som fastställs i de berörda direktiven, upphöra att gälla senast den 30 juni 1980 om sorterna i fråga då ännu inte har godkänts i enlighet med principerna i direktiven.För ett antal sorter har det inte varit möjligt att avsluta godkännandeförfarandet enligt bestämmelserna i direktiven.Det verkar därför vara lämpligt att göra det möjligt att förlänga perioden för vissa sorter.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Följande punkt skall läggas till i artikel 3 i direktiv 70/457/EEG:"4. I enlighet med förfarandet i artikel 23 får medlemsstater bemyndigas att för enskilda sorter skjuta upp det upphörandedatum som anges i punkt 3 till senast den 31 december 1982, om den granskning som påbörjats före den dagen, i syfte att godkänna sorterna i enlighet med principerna i detta direktiv, inte är slutförd den 1 juli 1980."Artikel 2 Följande punkt skall införas i artikel 9 i direktiv 70/458/EEG:"2a. I enlighet med förfarandet i artikel 40 får medlemsstater bemyndigas att för enskilda sorter skjuta upp det upphörandedatum som anges i punkt 2 till senast den 31 december 1982, om den granskning som påbörjats före den dagen, i syfte att godkänna sorterna i enlighet med principerna i detta direktiv, inte är slutförd den 1 juli 1980."Artikel 3 Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 juli 1980.Artikel 4 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 8 december 1980.På rådets vägnarC. NEYOrdförande()) EGT nr C 291, 10.11.1980, s. 57.()) EGT nr L 225, 12.10.1970, s. 1.()) EGT nr L 225, 12.10.1970, s. 7.()) EGT nr L 293, 20.11.1979, s. 16.