Avis juridique important

|

31997L0076

Rådets direktiv 97/76/EG av den 16 december 1997 om ändring av rådets direktiv 77/99/EEG och direktiv 72/462/EEG beträffande regler tillämpliga på malet kött, köttberedningar och vissa andra produkter av animaliskt ursprung

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 010 , 16/01/1998 s. 0025 - 0027

RÅDETS DIREKTIV 97/76/EG av den 16 december 1997 om ändring av rådets direktiv 77/99/EEG och direktiv 72/462/EEG beträffande regler tillämpliga på malet kött, köttberedningar och vissa andra produkter av animaliskt ursprungEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 43 i detta,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), ochmed beaktande av följande:Genom rådets direktiv 77/99/EEG av den 21 december 1976 om hygienproblem som påverkar handeln med köttprodukter inom gemenskapen (3), uppdaterat genom rådets direktiv 92/5/EEG (4), ges möjlighet att använda det kött som avses i artikel 2 i direktiv 88/657/EEG för att bereda köttprodukter.Direktiv 88/657/EEG upphörde att gälla från och med den 1 januari 1996 och ersattes av rådets direktiv 94/65/EG av den 14 december 1994 om fastställelse av de villkor som skall tillämpas vid tillverkning av och handel med köttfärs och köttberedningar (5) och därför bör av rättviseskäl hänvisningarna till direktiv 88/657/EEG ändras.Det är lämpligt att låta de bestämmelser i direktiv 77/99/EEG som är tidsbegränsade utgå.Med hänsyn till de särskilda villkor som gäller för tillverkning av magar, blåsor och tarmar bör en annan ordning tillämpas på dessa än de som föreskrivs i direktiv 77/99/EEG. Det är lämpligt att föreskriva en lämplig tidsfrist så att medlemsstaterna anpassar sig till den nya ordningen både när det gäller såväl den nationella produktionen som deras import från tredje land.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Direktiv 77/99/EEG ändras på följande sätt:1. I artikel 2 a ii och 2 d femte strecksatsen skall hänvisningen till direktiv 88/657/EEG ersättas med en hänvisning till direktiv 94/65/EG.2. I artikel 3a) skall i avsnitt A punkt 1 andra strecksatsen orden "i enlighet med artikel 9" ersättas med "i enlighet med artikel 9.1 . . .",b) skall i avsnitt A punkt 1 följande stycke läggas till:"eller som är registrerade och kontrollerade i enlighet med artikel 9.2",c) skall i avsnitt A punkt 9 ändras på följande sätt:- Rubriken a skall utgå.- Orden "b) Från och med den 1 juli 1993" skall utgå.- Punkt i skall betecknas punkt a och punkt ii skall betecknas punkt b.3. Artikel 9.2 skall ersättas med följande:"2. Medlemsstaterna kan utvidga det undantag som anges i punkt 1 till att även gälla sådana anläggningar som avses i artikel 4 avsnitt A a i och avsnitten C, D och E i direktiv 64/433/EEG varvid skall gälla att behandlingen av produkterna i dessa anläggningar skall uppfylla de övriga kraven i detta direktiv.".4. I artikel 13.1 stycket c skall "och fram till den 1 juli 1993 det sundhetsintyg som avses i bilaga D" utgå.5. I artikel 13.1 sista stycket skall hänvisningen till direktiv 88/657/EEG ersättas med en hänvisning till direktiv 94/65/EG.6. Artikel 21 skall utgå.7. I bilaga B, kapitel III.2 första och andra strecksatserna skall hänvisningen till direktiv 88/657/EEG ersättas med en hänvisning till direktiv 94/65/EG.8. I bilaga B, kapitel V.4 skall femte strecksatsen ha följande lydelse:"- Om lagstiftningen i en medlemsstat tillåter att stärkelse eller proteiner av animaliskt eller vegetabiliskt ursprung används för annat än tekniskt ändamål; uppgift i anslutning till varubeteckningen om att protein och stärkelse använts".9. I bilaga C skall kapitel III ersättas med den text som återges i bilagan till detta direktiv.Artikel 2 I direktiv 72/462/EEG (6) artikel 21 b skall datumet "den 31 december 1997" i andra stycket ersättas med "den 31 december 1998".Artikel 3 På grundval av en rapport från kommissionen som eventuellt åtföljs av förslag som rådet skall fatta beslut om med kvalificerad majoritet skall rådet före den 31 december 2001 göra en förnyad granskning av de bestämmelser som fastställs i bilaga A i syfte att åter granska villkoren för de anläggningar från vilka tarmarna kommer.Artikel 4 1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv före den 1 januari 1999.De skall genast underrätta kommissionen om detta.När en medlemsstat antar de bestämmelser som avses i första stycket skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 5 Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Artikel 6 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 16 december 1997.På rådets vägnarF. BODENOrdförande(1) EGT C 341, 5.12.1994, s. 206.(2) EGT C 397, 31.12.1994, s. 37.(3) EGT L 26, 31. 1. 1977, s. 85. Direktivet senast ändrat genom direktiv 95/68/EG (EGT L 332, 30. 12. 1995, s. 10)(4) EGT L 57, 2.3.1992, s. 1.(5) EGT L 368, 31.12.1994, s. 10.(6) EGT L 302, 31. 12. 1972, s. 28. Direktivet senast ändrat genom direktiv 96/91/EG (EGT L 13, 16. 1. 1997, s. 26).BILAGA "KAPITEL IIIvillkor för beredning, försäljning och införsel av rengjorda, saltade, torkade eller varmberedda magar, blåsor och tarmarFörutom de villkor som avses i bilaga A och i kapitel II i bilaga B skall de anläggningar som bereder magar, blåsor och tarmar uppfylla följande villkor:1. Råvarorna skall komma från djur som efter inspektion före och efter slakt har bedömts lämpliga som människoföda.2. Produkter som inte kan förvaras i rumstemperatur skall lagras i därför avsedda lokaler fram till det tillfälle då de expedieras. I synnerhet skall produkter som inte är saltade eller torkade förvaras i en temperatur som understiger 3 °C.3. Råvarorna skall transporteras från ursprungsslakteriet till anläggningen under hygieniskt tillfredsställande former och vid behov kylas med hänsyn till tiden mellan slakten och avhämtningen av råvarorna. Fordon och behållare som är avsedda för transport skall ha släta inre ytor samt vara lätta att tvätta, rengöra och desinfektera. Fordon som är avsedda för kyltransport skall vara konstruerade så att den temperatur som erfordras kan bibehållas under transporten.4. Det måste finnas en lokal för förvaring av förpacknings- och emballeringsmaterial.5. Förpackning och emballering skall utföras på ett hygieniskt sätt i en lokal eller på en plats som är avsedda för detta ändamål.6. Det är förbjudet att använda trä. Det är emellertid tillåtet att använda lastpallar av trä för transport av de behållare som innehåller de berörda produkterna."


Avis juridique important

|

31997L0044

Europaparlamentets och rådets åttonde direktiv 97/44/EG av den 22 juli 1997 om bestämmelser beträffande sommartid

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 206 , 01/08/1997 s. 0062 - 0063

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS ÅTTONDE DIREKTIV 97/44/EG av den 22 juli 1997 om bestämmelser beträffande sommartidEUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 100a i detta,med beaktande av kommissionens förslag (1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),i enlighet med det i artikel 189b i fördraget angivna förfarandet (3), ochmed beaktande av följande:Genom Europaparlamentets och rådets sjunde direktiv 94/21/EG av den 30 maj 1994 om bestämmelser beträffande sommartid (4) infördes för åren 1995, 1996 och 1997 ett gemensamt datum och klockslag för sommartidens början i hela gemenskapen. I det sjunde direktivet behölls två olika datum för sommartidens upphörande år 1995, varav det ena för andra medlemsstater än Irland och Förenade kungariket och det andra för Irland och Förenade kungariket, men för åren 1996 och 1997 infördes ett gemensamt datum och klockslag för sommartidens upphörande.Eftersom medlemsstaterna tillämpar bestämmelser om sommartid är det viktigt för den inre marknadens funktion att även fortsättningsvis ett gemensamt datum och klockslag för sommartidens början och upphörande fastställs för hela gemenskapen.Med avseende på subsidiaritetsprincipen är det nödvändigt att gemenskapen agerar för att säkerställa en fullständig harmonisering av kalendern i syfte att underlätta transporter och kommunikationer.Det datum för sommartidens upphörande som medlemsstaterna anser vara lämpligast är slutet av oktober. Detta datum bör därför behållas.Enligt artikel 4 i det sjunde direktivet skall Europaparlamentet och rådet före den 1 januari 1997 anta de bestämmelser som skall gälla från och med år 1998.Av geografiska skäl bör de gemensamma bestämmelserna om sommartid inte gälla för medlemsstaternas utomeuropeiska territorier.För att underlätta tidsplanering, i synnerhet inom transport- och kommunikationssektorerna, bör kalendern för sommartiden fastställas för en tillräckligt lång tidsperiod och bestämmelser bör därför antas för åren 1998, 1999, 2000 och 2001.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 I detta direktiv avses med sommartid den del av året under vilken klockan ställs fram med 60 minuter jämfört med resten av året.Artikel 2 Sommartiden åren 1998, 1999, 2000 och 2001 skall i varje medlemsstat börja klockan 01.00 Greenwichtid (Greenwich Mean Time, GMT) den sista söndagen i mars, dvs.- den 29 mars 1998,- den 28 mars 1999,- den 26 mars 2000,- den 25 mars 2001.Artikel 3 Sommartiden åren 1998, 1999, 2000 och 2001 skall i varje medlemsstat upphöra klockan 01.00 Greenwichtid (Greenwich Mean Time, GMT) den sista söndagen i oktober, dvs.- den 25 oktober 1998,- den 31 oktober 1999,- den 29 oktober 2000,- den 28 oktober 2001.Artikel 4 Kommissionen skall före den 1 januari 2000 lägga fram förslag om de bestämmelser som skall gälla från och med år 2002, vilka skall antas före den 1 januari 2001.Artikel 5 Detta direktiv gäller inte för medlemsstaternas utomeuropeiska territorier.Artikel 6 Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 31 december 1997 och skall genast underrätta kommissionen om detta.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.Artikel 7 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 22 juli 1997.På Europaparlamentets vägnarJ. M. GIL-ROBLESOrdförandePå rådets vägnarJ. POOSOrdförande(1) EGT nr C 342, 14.11.1996, s. 5.(2) EGT nr C 30, 30.1.1997, s. 20.(3) Europaparlamentets yttrande av den 28 november 1996 (EGT nr C 380, 16.12.1996, s. 20), rådets gemensamma ståndpunkt av den 14 april 1997 (EGT nr C 157, 24.5.1997, s. 8) och Europaparlamentets beslut av den 11 juni 1997 (ännu ej offentliggjort i EGT). Rådets beslut av den 17 juni 1997.(4) EGT nr L 164, 30.6.1994, s. 1.


Avis juridique important

|

31989L0684

Rådets direktiv 89/684/EEG av den 21 december 1989 om yrkesutbildning för vissa förare av fordon som transporterar farligt gods på väg

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 398 , 30/12/1989 s. 0033 - 0036 Finsk specialutgåva Område 7 Volym 3 s. 0200  Svensk specialutgåva Område 7 Volym 3 s. 0200

RÅDETS DIREKTIV av den 21 december 1989 om yrkesutbildning för vissa förare av fordon som transporterar farligt gods på väg (89/684/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 75 i detta,med beaktande av kommissionens förslag (),med beaktande av Europaparlamentets yttrande (),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (), ochmed beaktande av följande:Under årens lopp har såväl nationell som internationell trafik med transporter av farligt gods vuxit och därmed har olycksrisken ökat.Det är ett allmänt intresse att så mycket som möjligt minska risken för sådana olyckor, då dessa kan förorsaka kanske irreparabla miljöskador och allvarligt skada fordonsbesättningen eller någon annan som kommer i kontakt med godset.Orsaken till att många olycksfall med fordon lastade med farligt gods inträffat och särskilt till att sådana olyckor har haft så allvarliga följder kan spåras till fordonsbesättningarnas otillräckliga kunskaper om riskerna med transporter av sådant gods, och därför måste stora insatser göras för att höja yrkeskompetensen hos sådana fordonsbestättningar.I Europeiska överenskommelsen om internationella transporter av farligt gods på väg ADR, som nästan samtliga medlemsstater har biträtt, föreskrivs att internationella transporter på väg av farligt gods i tankar, batterier eller cisterner eller tankbilar med en total kapacitet av mer än 3 000 liter per transportenhet måste utföras av särskilt utbildade förare; en nyligen antagen ändring till ADR föreskriver att från och med den 1 januari 1996 måste en sådan utbildning ha givits i fråga om transporter av gods på fordon med maximal tillåten vikt på över 3,5 ton, förutsatt att mängden förpackat gods överstiger det minimum som fastställts i marginalanteckning 10011 till ADR; sådana gränsvärden bör inte bara införas inom hela gemenskapen, utan de bör även skärpas och utsträckas till att gälla inrikestransporter.Mot bakgrund av införandet av den inre, enhetliga transportmarknaden innebär skyldigheten att garantera tillfredsställande yrkesutbildning för alla som medverkar i transporter av farligt gods att alla nödvändiga åtgärder måste vidtas för att förbättra riskförebyggandet, inte bara vid internationella utan även vid inrikes transporter av sådant gods.I syfte att bl.a. främja sådana harmoniserade system för utbildning av förare av fordon lastade med farligt gods som omfattar hela gemenskapen bör det införas enhetliga utbildningsprogram för sådana förare med användning av moderna metoder som är allmänt inriktade på deltagarnas aktiva inlärning.Föreskrifter bör ges om utfärdande av ett utbildningsbevis som styrker att föraren uppfyller vissa minimikrav på yrkesutbildning; på detta sätt utfärdade utbildningsbevis måste erkännas inom hela gemenskapen.Portugal har infört ett program för utbildning av förare av fordon som transporterar farligt gods, vilket löper till och med den 31 december 1995; av organisatoriska skäl kan Portugal inte förkorta den perioden, och denna medlemsstat skall följaktligen beviljas en tilläggsperiod av ett år för utbildning av dessa förare.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 ÄndamålÄndamålet med detta direktiv är att införa ett krav på intyg om genomgången yrkesutbildning, som skall utfärdas av den myndighet eller det organ som därtill utsetts av varje medlemsstat, varigenom det styrks att vederbörande har genomgått lämplig utbildning för transporter av farligt gods på väg.Kravet på detta utbildningsbevis skall gälla förare som i nationell eller internationell vägtrafik transporterar farligt gods på fordon av följande slag:- Fordon med en högsta tillåten vikt på mer än 3,5 ton och som transporterar sådant gods i kvantiteter som överstiger de tröskelvärden som fastställts i marginalanteckning 10011 i ADR. I fråga om sprängämnen och explosiva produkter gäller kravet alla fordon, oavsett deras högsta tillåtna vikt.- Tankbilar eller fordonskombinationer, där det ingår cisterner eller tankvagnar med en kapacitet av mer än 3 000 liter och/eller med en högsta tillåten vikt på mer än 3,5 ton, om sådana fordon eller fordonskombinationer transporterar farligt gods eller går i trafik när det farliga godset har lossats men innan behållarna har rengjorts och/eller luftats ut.Direktivet skall inte tillämpas på fordon som tillhör medlemsstaternas väpnade styrkor eller faller under deras ansvar.Artikel 2 DefinitionerI detta direktiv avses med1. ADR: Europeiska överenskommelsen om internationella transporter av farligt gods på väg ADR, sluten i Genève den 30 september 1957, i den lydelse som gäller vid tidpunkten för detta direktivs antagande,2. transport på väg: färd genomförd på allmän väg av fordon som används för transport av farligt gods,3. förare: person som fått ansvaret att köra fordonet, även för en kort period;4. tankbil, fordonskombination, cistern: de objekt som avses i marginalanteckning 10014 i ADR,5. farligt gods: de ämnen och produkter som avses i ADR,6. yrkesutbildningsbevis: det intyg som föreskrivs i bilaga B.6 till ADR,7. provisoriskt yrkesutbildningsbevis: ett intyg enligt bilaga B.6 till ADR med rubriken "Med tillämpning av artikel 4.2 i direktiv 89/684/EEG och giltigt endast vid transporter inom den medlemsstat som har utfärdat detta intyg."Artikel 3 Efter överenskommelse med kommissionen får medlemsstaterna ge sådana förare dispens från hela eller delar av detta direktiv vilka endast är engagerade i inrikes transporter av gods som medför ringa fara eller miljörisk på grund av godsets speciella natur eller de små mängder som transporteras; dispensen kan förlängas med två år i taget.Medlemsstaternas behöriga myndigheter som fattar beslut med stöd av ovanstående stycke skall redovisa skälen för beslutet och lämna en underrättelse om beslutet till kommissionen, som i sin tur skall underrätta de övriga medlemsstaterna.Artikel 4 Yrkesutbildning1. Den utbildning som de förare som avses i artikel 1 behöver genomgå för att få ett bevis om genomgången yrkesutbildning skall meddelas i form av en teoretisk kurs, beledsagad av praktiska övningar och godkänd av en behörig myndighet.Huvudmålet för denna utbildning är att göra berörda personer medvetna om riskerna med transporter av farligt gods och meddela de grundläggande kunskaper som behövs för att de skall kunna minimera olycksrisken och, om en olycka ändå inträffar, vidta de åtgärder som är nödvändiga för att skydda sig själva och miljön samt begränsa följderna av olyckan.Denna utbildning skall omfatta åtminstone de ämnesområden som är förtecknade i bilagan.För att få yrkesutbildningsbeviset skall kandidaterna avlägga ett prov som godkänts av den behöriga myndigheten, som skall garantera att examinatorerna är oberoende.2. Medlemsstaterna får bevilja provisoriskt yrkesutbildningsbevis till förare som för första gången ansöker om det under de sex månader som föregår dagen för detta direktivs genomförande utan att förarna har genomgått den kurs och avlagt det prov som föreskrivits i punkt 1, på villkor att förarna kan styrka att de varit yrkesverksamma med transporter av farligt gods under femårsperioden närmast före dagen för direktivets genomförande.Säsongmässig friställning, semester och avbrott i anställning på högst sex månader under en tolvmånadersperiod eller på tillsammans 18 månader under hela anställningsperioden är tillåtna.Det utbildningsbevis som avses i första stycket skall vara giltigt endast för godstransporter inom den medlemsstat som utfärdat det. Det skall upphöra att gälla den 31 december 1996.3. En medlemsstat får kräva att förare som arbetar med transporter av farligt gods i fordon, registrerade i denna medlemsstat, skall genomgå en mer omfattande utbildning än den som föreskrivs i bilagan. Den får ges i form av den utbildning som redan tillhandahålls i medlemsstaten eller som samma stat beslutar att införa.4. Intyg, som medlemsstaterna med stöd av existerande nationella föreskrifter utfärdat före dagen för detta direktivs genomförande och vilkas likvärdighet med åtminstone kraven i detta direktiv har bekräftats av kommissionen, skall erkännas som utbildningsbevis enligt detta direktiv tills de upphör att gälla, dock inte för längre tid än fem år.Artikel 5 1. Det yrkesutbildningsbevis som avses i artikel 1 skall gälla i fem år.2. Utbildningsbevisets giltighetstid får förlängas med fem år i taget, om innehavarena) under året innan beviset löper ut har genomgått en repetitionskurs som godkänts av den behöriga myndigheten och avlagt godkänt prov under myndighetens överinseende, ellerb) kan styrka för den behöriga myndigheten att han varit verksam inom detta yrke oavbrutet sedan hans utbildningsbevis utfärdades eller förlängdes senaste gången; säsongmässig friställning, semester och avbrott i anställning på högst sex månader under en tolvmånadersperiod är tillåtna.3. En medlemsstat får föreskriva kortare giltighetstid för yrkesutbildningsbevis som innehas av förare som transporterar farligt gods i fordon registrerade i denna medlemsstat.Artikel 6 Utan att det påverkar vad som sägs i artikel 4.2 skall samtliga medlemsstater erkänna de yrkesutbildningsbevis som avses i artikel 1 och som utfärdats av en annan medlemsstat.Artikel 7 1. Det förfarande som föreskrivs i punkt 2 skall tillämpas vid sådana ändringar av detta direktiv som görs för att- beakta framtida ändringar av ADR,- anpassa direktivet till vetenskapliga och tekniska framsteg på de områden som det omfattar.2. Kommissionen skall biträdas av en kommitté som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha en företrädare för kommissionen som ordförande.Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Kommittén skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 148.2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen. Medlemsstaternas röster skall vägas enligt den artikeln. Ordföranden får inte rösta.Kommissionen skall själv anta förslaget om det har tillstyrkts av kommittén.Om förslaget inte har tillstyrkts av kommittén eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas.Artikel 8 IkraftträdandeFörare av fordon som transporterar farligt gods måste ha bevis om yrkesutbildning senast dena) 1 juli 1992- för transport av farligt gods i cisterner vid användning av tankbilar eller fordonskombinationer som innehåller cisterner eller tankvagnar med en total kapacitet av mer än 3 000 liter,- för transport av sprängämnen,b) 1 januari 1995 för alla andra slag av transporter enligt artikel 1.I fråga om förare av fordon registerade i Portugal skall dock den 1 januari 1995 ersättas med den 1 januari 1996.En medlemsstat får, i fråga om förare som är verksamma med transporter av farligt gods i fordon som är registrerade i den medlemsstaten, fastställa tidsfrister som löper ut tidigare än de som föreskrivs i första stycket.Artikel 9 1. Efter samråd med kommissionen skall medlemsstaterna anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.3. Kommissionen skall före den 1 september 1990 tillställa kommissionen en rapport om varje medlemsstats tillämpning av detta direktiv, vid behov tillsammans med förslag till ändringar.Artikel 10 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 21 december 1989.På rådets vägnarE. CRESSONOrdförande() EGT nr C 322, 15.12.1988, s. 11.() EGT nr C 47, 27.2.1989, s. 182.() EGT nr C 56, 6.3.1989, s. 27.BILAGA FÖRTECKNING ÖVER ÄMNESOMRÅDEN SOM OMFATTAS AV ARTIKEL 4 De kunskaper som krävs för att få yrkesutbildningsbevis måste omfatta åtminstone följande ämnesområden:a) Allmänna krav vid transport av farligt gods.b) Huvudtyper av risker.c) Förebyggande och säkerhetsfrämjande åtgärder med avseende på olika slags risker.d) Åtgärder efter olyckshändelse (första hjälpen, trafiksäkerhet, elementära kunskaper om skyddsutrustningens handhavande osv.).e) Skyltning och märkning för att ange faran.f) Vad en fordonsförare bör och inte bör göra under transport av farligt gods.g) Ändamål med och sätt att använda teknisk utrustning på fordon som används vid transporter av farligt gods.h) Förbud mot blandad last i samma fordon eller behållare.i) Försiktighetsåtgärder som skall vidtas vid lastning och lossning av farligt gods.Förare av fordon som transporterar gods i förpackningar måste även ha kunskaper om följande för att få yrkesutbildningsbevis:j) Hantering och stuvning av förpackningar.Förare av fordon som transporterar gods i cisterner måste även ha kunskaper om följande för att få yrkesutbildningsbevis:k) Kunskaper om hur sådana fordon uppträder som transporterar cisterner och drar tankvagnar på väg, däribland lastens rörelser.


title: Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/2/EG av den 15 januari 2008 om siktfält och vindrutetorkare för jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) (Text av betydelse för EES)

text:
               29.1.2008

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 24/30

      EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2008/2/EG
   av den 15 januari 2008
   om siktfält och vindrutetorkare för jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul
   (kodifierad version)
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,
   med beaktande av kommissionens förslag,
   med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
   i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och
   av följande skäl:

               (1)

               Rådets direktiv 74/347/EEG av den 25 juni 1974 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om siktfält och vindrutetorkare för jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (3) har ändrats flera gånger (4) på ett väsentligt sätt. För att skapa klarhet och överskådlighet bör det direktivet kodifieras.

               (2)

               Direktiv 74/347/EEG är ett av särdirektiven i det system för EG-typgodkännande som fastställts genom rådets direktiv 74/150/EEG, vilket har ersatts av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/37/EG av den 26 maj 2003 om typgodkännande av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer, av släpvagnar och utbytbara dragna maskiner till sådana traktorer samt av system, komponenter och separata tekniska enheter till dessa fordon (5), och det fastställer tekniska föreskrifter om utformning och konstruktion av jordbruks- och skogsbrukstraktorer vad gäller siktfält och vindrutetorkare. Dessa tekniska föreskrifter avser att närma medlemsstaternas lagstiftningar till varandra för att därmed för varje typ av traktor möjliggöra det förfarande för EG-typgodkännande som fastställts genom direktiv 2003/37/EG. Bestämmelserna i direktiv 2003/37/EG om jordbruks- eller skogsbrukstraktorer, släpvagnar och utbytbara dragna maskiner till sådana traktorer samt system, komponenter och separata tekniska enheter till dessa fordon gäller därför för det här direktivet.

               (3)

               Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller de tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning av de direktiv som anges i bilaga II del B.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   1.   Med jordbruks- eller skogsbrukstraktor avses varje motorfordon som är försett med hjul eller band och har minst två axlar, vars huvuduppgift grundas på dess dragkraft och som är särskilt konstruerat för att dra, skjuta, bära eller driva vissa redskap, maskiner eller släpvagnar avsedda för jord- eller skogsbruk. Fordonet kan vara utrustat för transport av gods och passagerare.
   2.   Detta direktiv ska bara gälla traktorer definierade i punkt 1 som är utrustade med luftfyllda däck och är konstruerade för en högsta hastighet på mellan 6 och 40 km/tim.
   Artikel 2
   Ingen medlemsstat får vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för en traktor av skäl som hänför sig till vindrutetorkarna, om dessa uppfyller de krav som anges i bilaga I.
   Artikel 3
   Ingen medlemsstat får vägra att registrera traktorer eller förbjuda att de saluförs, tas i bruk eller används av skäl som hänför sig till vindrutetorkarna, om dessa uppfyller de krav som anges i bilaga I.
   Artikel 4
   De ändringar som är nödvändiga för att anpassa kraven i bilaga I till den tekniska utvecklingen ska beslutas i enlighet med förfarandet i artikel 20.2 i direktiv 2003/37/EG.
   Artikel 5
   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texterna till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
   Artikel 6
   Direktiv 74/347/EG i dess lydelse enligt direktiven i bilaga II del A ska upphöra att gälla, utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning av de direktiv som anges i bilaga II del B.
   Hänvisningar till det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till det här direktivet och ska läsas enligt jämförelsetabellen i bilaga III.
   Artikel 7
   Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Det ska tillämpas från och med den 1 maj 2008.
   Artikel 8
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Strasbourg den 15 januari 2008.

            På Europaparlamentets vägnar

         H.-G. PÖTTERING

            Ordförande

            På rådets vägnar

         J. LENARČIČ

            Ordförande

      (1)  EUT C 161, 13.7.2007, s. 35.

      (2)  Europaparlamentets yttrande av den 19 juni 2007 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 17 december 2007.

      (3)  EGT L 191, 15.7.1974, s. 5. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 97/54/EG (EGT L 277, 10.10.1997, s. 24).

      (4)  Se bilaga II del A.

      (5)  EUT L 171, 9.7.2003, s. 1. Direktivet senast ändrat genom rådets direktiv 2006/96/EG (EUT L 363, 20.12.2006, s. 81).

      BILAGA I
      SIKTFÄLT
      DEFINITIONER OCH KRAV
      1.   DEFINITIONER
      1.1.   Siktfält
      Med siktfält avses alla riktningar framåt och åt sidan som traktorns förare kan se i.
      1.2.   Referenspunkt
      Med referenspunkt avses det begreppsmässigt fastställda läget för traktorförarens ögon då dessa teoretiskt befinner sig vid samma punkt. Referenspunkten befinner sig på det plan som är parallellt med traktorns symmetrilängsplan och går genom sätets mittpunkt, 700 mm rakt ovanför skärningslinjen mellan detta plan och sätets yta och 270 mm i bäckenstödets riktning från vertikalplanet som går genom framkanten på sätets yta och är vinkelrätt mot traktorns symmetrilängsplan (figur 1). Den sålunda bestämda referenspunkten gäller när sätet är obemannat och inställt i det mittläge som angetts av traktortillverkaren.
      1.3.   Sikthalvcirkel
      Med sikthalvcirkel avses den halvcirkel som bildas av en radie på 12 m runt en punkt som befinner sig på vägens horisontalplan rakt nedanför referenspunkten på ett sådant sätt att, sett i rörelseriktningen, halvcirkelns båge befinner sig framför traktorn, medan den diameter som avgränsar halvcirkeln är vinkelrät mot traktorns längsaxel (figur 2).
      1.4.   Skymda fält
      Med skymda fält avses de kordor av sikthalvcirkelns sektorer som inte kan ses på grund av skymmande karosseridelar såsom takstolpar, luftintag eller avgasrör och vindrutans ram.
      1.5.   Siktsektor
      Med siktsektor avses den del av siktfältet som avgränsas

                  1.5.1.

                  upptill
                  av ett horisontalplan genom referenspunkten,

                  1.5.2.

                  i vägens plan
                  av den zon som befinner sig utanför sikthalvcirkeln och utgör en fortsättning på den sikthalvcirkelsektor vars korda är 9,5 meter lång, vinkelrät mot det plan som är parallellt med traktorns symmetrilängsplan genom förarsätets mittpunkt och tudelas av detta plan.

            1.6.   Vindrutetorkarnas svepyta
      Med vindrutetorkarnas svepyta avses det område på vindrutans yttre yta som sveps av vindrutetorkarna.
      2.   KRAV
      2.1.   Allmänt
      Traktorn ska vara konstruerad och utrustad på ett sådant sätt att föraren vid körning på väg och vid användning i jord- och skogsbruk har tillräckligt siktfält under alla normala förhållanden vid användning på väg och vid arbete på fält och i skogar. Siktfältet anses vara tillräckligt när föraren så långt möjligt ser en del av varje framhjul och när nedanstående krav uppfylls.
      2.2.   Kontroll av siktfältet
      2.2.1.   Förfarande för bestämning av skymda fält
      2.2.1.1.   Traktorn ska placeras på en horisontell yta enligt figur 2. På ett horisontellt stöd i höjd med referenspunkten ska det finnas två punktljuskällor, t.ex. 2 × 150 W, 12 V, 65 mm från varandra och symmetriskt placerade omkring referenspunkten. Stödet ska i sin mittpunkt vara vridbart omkring en vertikal axel genom referenspunkten. För mätning av de skymda fälten ska stödet vara inriktat så att linjen som förbinder de två ljuskällorna är vinkelrät mot linjen som förbinder den skymmande delen med referenspunkten.
      Siluettöverlappningarna (djupaste skuggan) som projiceras på sikthalvcirkeln av den skymmande delen när ljuskällorna tänds samtidigt eller växelvis ska mätas enligt punkt 1.4 (figur 3).
      2.2.1.2.   De skymda fälten får inte överstiga 700 mm.
      2.2.1.3.   Skymda fält på grund av närliggande karosseridelar som är mer än 80 mm breda ska vara utformade så att det finns ett mellanrum på minst 2 200 mm – mätt som en korda av sikthalvcirkeln – mellan mittpunkterna på de två skymda fälten.
      2.2.1.4.   Det får inte finnas mer än sex skymda fält inom sikthalvcirkeln och högst två inuti siktsektorn som definieras i punkt 1.5.
      2.2.1.5.   Utanför siktsektorn är dock skymda fält som överstiger 700 mm, men inte överstiger 1 500 mm, tillåtna om de delar som orsakar dem inte kan konstrueras om eller ges ett annat läge. På vardera sidan får det finnas antingen två sådana skymda fält, varav ett inte överstiger 700 mm och ett inte överstiger 1 500 mm, eller två sådana skymda fält, om inget av dem överstiger 1 200 mm.
      2.2.1.6.   Blinda fläckar som orsakas av typgodkända backspeglar behöver inte beaktas om konstruktionen av dessa speglar är sådan att de inte kan monteras på något annat sätt.
      2.2.2.   Matematisk bestämning av skymda fält vid sikt med båda ögonen.
      2.2.2.1.   Som ett alternativ till förfarandet enligt punkt 2.2.1 kan godtagbarheten av enskilda skymda fält bestämmas matematiskt. Kraven i punkterna 2.2.1.2–2.2.1.6 ska gälla för de skymda fältens storlek, fördelning och antal.
      2.2.2.2.   Vid sikt med båda ögonen med ett avstånd på 65 mm mellan ögonen kan skymda fält uttryckta i mm beräknas med följande formel:

      där

                  a

                  är avståndet i millimeter mellan den del som skymmer sikten och referenspunkten mätt längs siktradien som förenar referenspunkten, delens mittpunkt och omkretsen på sikthalvcirkeln,

                  b

                  är bredden i millimeter på den del som skymmer sikten mätt horisontellt och vinkelrätt mot siktradien.

            2.3.   De provningsmetoder som anges i punkt 2.2 får ersättas med andra om dessa kan visas vara likvärdiga.
      2.4.   Vindrutans genomskinliga yta
      För att bestämma de skymda fälten inom siktsektorn får de skymda fälten på grund av vindrutans ram och varje annat hinder enligt bestämmelserna i punkt 2.2.1.4 betraktas som ett enda fält förutsatt att avståndet mellan de yttersta punkterna på detta skymda fält inte överstiger 700 mm.
      2.5.   Vindrutetorkare
      2.5.1.   Traktorer som är försedda med vindrutor ska också vara försedda med motordrivna vindrutetorkare. Det område som sveps av dessa ska säkerställa en ostörd framåtsikt som motsvarar en korda av sikthalvcirkeln som är minst 8 m lång inom siktsektorn.
      2.5.2.   Svephastigheten ska uppgå till minst 20 dubbelslag per minut.

      BILAGA II
      DEL A
      Upphävt direktiv och ändringar av det i kronologisk ordning (hänvisningar i artikel 6)

                  Rådets direktiv 74/347/EEG
                  (EGT L 191, 15.7.1974, s. 5)

                  Kommissionens direktiv 79/1073/EEG
                  (EGT L 331, 27.12.1979, s. 20)

                  Rådets direktiv 82/890/EEG
                  (EGT L 378, 31.12.1982, s. 45)

                  endast vad avser hänvisningen i artikel 1.1 till direktiv 74/347/EEG

                  Europaparlamentets och rådets direktiv 97/54/EG
                  (EGT L 277, 10.10.1997, s. 24)

                  endast vad avser hänvisningen i artikel 1 första strecksatsen till direktiv 74/347/EEG

      DEL B
      Tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning (hänvisningar i artikel 6)

                  Direktiv

                  Tidsfrist för införlivande

                  Datum för tillämpning

                  74/347/EEG

                  2 januari 1976 (1)

                  79/1073/EEG

                  30 april 1980

                  82/890/EEG

                  22 juni 1984

                  97/54/EG

                  22 september 1998

                  23 september 1998

         (1)  I enlighet med artikel 3a, införd genom artikel 1.2 i direktiv 79/1073/EEG gäller följande:

         ”1.   Från och med den 1 maj 1980 får ingen medlemsstat av skäl som hänför sig till siktfältet på traktorer

                     —

                     vägra, vad avser en traktortyp, att bevilja EEG-typgodkännande, att utfärda det dokument som avses i artikel 10.1 sista strecksatsen i direktiv 74/150/EEG eller att bevilja nationellt typgodkännande, eller

                     —

                     förbjuda att traktorer tas i bruk,

               om siktfältet på denna typ av traktor eller dessa traktorer överensstämmer med bestämmelserna i detta direktiv.
         2.   Från och med den 1 oktober 1980 får medlemsstaterna

                     —

                     inte längre utfärda det dokument som avses i artikel 10.1 sista strecksatsen i direktiv 74/150/EEG för en traktortyp vars siktfält inte överensstämmer med bestämmelserna i det här direktivet,

                     —

                     vägra att bevilja nationellt typgodkännande för en traktortyp vars siktfält inte överensstämmer med bestämmelserna i detta direktiv.

               3.   Från och med den 1 januari 1983 får medlemsstaterna förbjuda att varje traktor tas i bruk vars siktfält inte överensstämmer med bestämmelserna i detta direktiv.”

      BILAGA III
      JÄMFÖRELSETABELL

                  Direktiv 74/347/EEG

                  Detta direktiv

                  Artiklarna 1–3

                  Artiklarna 1–3

                  Artikel 3a

                  Tabellfotnot (*) i bilaga II

                  Artikel 4

                  Artikel 4

                  Artikel 5.1

                  —

                  Artikel 5.2

                  Artikel 5

                  —

                  Artikel 6 och 7

                  Artikel 6

                  Artikel 8

                  Bilaga

                  Bilaga I

                  Bilagan, punkterna 1–2.3

                  Bilaga I, punkterna 1–2.3

                  Bilagan, punkt 2.4

                  —

                  Bilagan, punkt 2.5

                  Bilaga I, punkt 2.4

                  Bilagan, punkt 2.6

                  Bilaga I, punkt 2.5

                  Bilagan, figurerna 1, 2 och 3

                  Bilaga I, figurerna 1, 2 och 3

                  —

                  Bilaga II

                  —

                  Bilaga III


title: Kommissionens direktiv 2010/46/EU av den 2 juli 2010 om ändring av direktiven 2003/90/EG och 2003/91/EG om tillämpningsföreskrifter för artikel 7 i rådets direktiv 2002/53/EG och 2002/55/EG vad gäller vilka egenskaper som minst ska ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av lantbruksväxter och köksväxter  (Text av betydelse för EES)

text:
               3.7.2010

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 169/7

         KOMMISSIONENS DIREKTIV 2010/46/EU
   av den 2 juli 2010
   om ändring av direktiven 2003/90/EG och 2003/91/EG om tillämpningsföreskrifter för artikel 7 i rådets direktiv 2002/53/EG och 2002/55/EG vad gäller vilka egenskaper som minst ska ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av lantbruksväxter och köksväxter
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets direktiv 2002/53/EG av den 13 juni 2002 om den gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter (1), särskilt artikel 7.2 a och b,
   med beaktande av rådets direktiv 2002/55/EG av den 13 juni 2002 om saluföring av utsäde av köksväxter (2), särskilt artikel 7.2 a och b, och
   av följande skäl:

               (1)

               Kommissionens direktiv 2003/90/EG (3) och 2003/91/EG (4) antogs för att se till att de sorter som medlemsstaterna för in i sina nationella listor stämmer överens med de riktlinjer som fastställts av Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO) vad gäller vilka egenskaper som minst ska ingå i undersökningar av de olika arterna samt minimikraven för utförandet av undersökningar, i den mån sådana riktlinjer utfärdats. För övriga sorter ska enligt direktiven riktlinjerna från den internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (Upov) tillämpas.

               (2)

               Gemenskapens växtsortsmyndighet och Upov har sedan dess utfärdat ytterligare riktlinjer för ett antal arter och har uppdaterat de gällande riktlinjerna.

               (3)

               Direktiven 2003/90/EG och 2003/91/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

               (4)

               De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Bilagorna I och II till direktiv 2003/90/EG ska ersättas med texten i del A i bilagan till det här direktivet.
   Artikel 2
   Bilagorna till direktiv 2003/91/EG ska ersättas med texten i del B i bilagan till det här direktivet.
   Artikel 3
   För de undersökningar som inletts före den 1 januari 2011 kan medlemsstaterna tillämpa den lydelse av direktiven 2003/90/EG och 2003/91/EG som är tillämplig innan de ändras genom det här direktivet.
   Artikel 4
   Medlemsstaterna ska senast den 31 december 2010 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv.
   De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 januari 2011.
   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.
   Artikel 5
   Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Artikel 6
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Bryssel den 2 juli 2010.

            På kommissionens vägnar

         José Manuel BARROSO

            Ordförande

      (1)  EGT L 193, 20.7.2002, s. 1.

      (2)  EGT L 193, 20.7.2002, s. 33.

      (3)  EUT L 254, 8.10.2003, s. 7.

      (4)  EUT L 254, 8.10.2003, s. 11.

      BILAGA

         DEL A

      ”
            BILAGA I

               Förteckning över de arter som avses i artikel 1.2 a och som ska överensstämma med växtsortsmyndighetens testprotokoll

                        Latinskt namn

                        Svenskt namn

                        Växtsortsmyndighetens protokoll

                           Pisum sativum L.

                        Ärt

                        TP 7/2, 11.3.2010

                           Brassica napus L.

                        Raps

                        TP 36/1, 25.3.2004

                           Helianthus annuus L.

                        Solros

                        TP 81/1, 31.10.2002

                           Linum usitatissimum L.

                        Spånadslin/oljelin

                        TP 57/1, 21.3.2007

                           Avena nuda L.

                        Nakenhavre

                        TP 20/1, 6.11.2003

                           Avena sativa L. (även A. byzantina K. Koch)

                        Havre och rödhavre

                        TP 20/1, 6.11.2003

                           Hordeum vulgare L.

                        Korn

                        TP 19/2rev., 11.3.2010

                           Oryza sativa L.

                        Ris

                        TP 16/1, 18.11.2004

                           Secale cereale L.

                        Råg

                        TP 58/1, 31.10.2002

                           xTriticosecale Wittm. ex A. Camus

                        Hybrider som uppkommit genom korsning av en art av släktet Triticum med en art av släktet Secale

                        TP 121/2, 22.1.2007

                           Triticum aestivum L.

                        Vete

                        TP 3/4rev., 28.10.2009

                           Triticum durum Desf.

                        Durumvete

                        TP 120/2, 6.11.2003

                           Zea mays L.

                        Majs

                        TP 2/3, 11.3.2010

                           Solanum tuberosum L.

                        Potatis

                        TP 23/2, 1.12.2005

                  Dessa protokoll finns på växtsortsmyndighetens webbplats (www.cpvo.europa.eu).

            BILAGA II

               Förteckning över de arter som avses i artikel 1.2 b och som ska överensstämma med Upovs provningsriktlinjer

                        Latinskt namn

                        Svenskt namn

                        Riktlinje från Upov

                           Beta vulgaris L.

                        Foderbeta

                        TG/150/3, 4.11.1994

                           Agrostis canina L.

                        Brunven

                        TG/30/6, 12.10.1990

                           Agrostis gigantea Roth.

                        Storven

                        TG/30/6, 12.10.1990

                           Agrostis stolonifera L.

                        Krypven

                        TG/30/6, 12.10.1990

                           Agrostis capillaris L.

                        Rödven

                        TG/30/6, 12.10.1990

                           Bromus catharticus Vahl

                        Plattlosta

                        TG/180/3, 4.4.2001

                           Bromus sitchensis Trin.

                        Alaskagräs

                        TG/180/3, 4.4.2001

                           Dactylis glomerata L.

                        Hundäxing

                        TG/31/8, 17.4.2002

                           Festuca arundinacea Schreber

                        Rörsvingel

                        TG/39/8, 17.4.2002

                           Festuca filiformis Pourr.

                        Finsvingel, finbladig fårsvingel

                        TG/67/5, 5.4.2006

                           Festuca ovina L.

                        Fårsvingel

                        TG/67/5, 5.4.2006

                           Festuca pratensis Huds.

                        Ängssvingel

                        TG/39/8, 17.4.2002

                           Festuca rubra L.

                        Rödsvingel

                        TG/67/5, 5.4.2006

                           Festuca trachyphylla (Hack.) Krajina

                        Hårdsvingel

                        TG/67/5, 5.4.2006

                           Lolium multiflorum Lam.

                        Italienskt rajgräs

                        TG/4/8, 5.4.2006

                           Lolium perenne L.

                        Engelskt rajgräs

                        TG/4/8, 5.4.2006

                           Lolium x boucheanum Kunth

                        Hybridrajgräs

                        TG/4/8, 5.4.2006

                           Phleum nodosum L.

                        Vildtimotej

                        TG/34/6, 7.11.1984

                           Phleum pratense L.

                        Timotej

                        TG/34/6, 7.11.1984

                           Poa pratensis L.

                        Ängsgröe

                        TG/33/6, 12.10.1990

                           Lupinus albus L.

                        Vitlupin

                        TG/66/4, 31.3.2004

                           Lupinus angustifolius L.

                        Blålupin

                        TG/66/4, 31.3.2004

                           Lupinus luteus L.

                        Gullupin

                        TG/66/4, 31.3.2004

                           Medicago sativa L.

                        Blålusern

                        TG/6/5, 6.4.2005

                           Medicago x varia T. Martyn

                        Lusern

                        TG/6/5, 6.4.2005

                           Trifolium pratense L.

                        Rödklöver

                        TG/5/7, 4.4.2001

                           Trifolium repens L.

                        Vitklöver

                        TG/38/7, 9.4.2003

                           Vicia faba L.

                        Åkerböna

                        TG/8/6, 17.4.2002

                           Vicia sativa L.

                        Vicker

                        TG/32/6, 21.10.1988

                           Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb.

                        Kålrot

                        TG/89/6rev., 4.4.2001 + 1.4.2009

                           Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers.

                        Oljerättika

                        TG/178/3, 4.4.2001

                           Arachis hypogea L.

                        Jordnöt

                        TG/93/3, 13.11.1985

                           Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs

                        Rybs

                        TG/185/3, 17.4.2002

                           Carthamus tinctorius L.

                        Safflor

                        TG/134/3, 12.10.1990

                           Gossypium spp.

                        Bomull

                        TG/88/6, 4.4.2001

                           Papaver somniferum L.

                        Vallmo

                        TG/166/3, 24.3.1999

                           Sinapis alba L.

                        Vitsenap

                        TG/179/3, 4.4.2001

                           Glycine max (L.) Merrill

                        Sojaböna

                        TG/80/6, 1.4.1998

                           Sorghum bicolor (L.) Moench

                        Sorghum

                        TG/122/3, 6.10.1989

                  Dessa riktlinjer finns på Upovs webbplats (www.upov.int).
         ”

         DEL B

      ”
            BILAGA I

               Förteckning över de arter som avses i artikel 1.2 a och som ska överensstämma med växtsortsmyndighetens testprotokoll

                        Latinskt namn

                        Svenskt namn

                        Växtsortsmyndighetens protokoll

                           Allium cepa L. (Cepa-gruppen)

                        Lök

                        TP 46/2, 1.4.2009

                           Allium cepa L. (Aggregatum-gruppen)

                        Schalottenlök

                        TP 46/2, 1.4.2009

                           Allium fistulosum L.

                        Piplök

                        TP 161/1, 11.3.2010

                           Allium porrum L.

                        Purjolök

                        TP 85/2, 1.4.2009

                           Allium sativum L.

                        Vitlök

                        TP 162/1, 25.3.2004

                           Allium schoenoprasum L.

                        Gräslök

                        TP 198/1, 1.4.2009

                           Apium graveolens L.

                        Bladselleri

                        TP 82/1, 13.3.2008

                           Apium graveolens L.

                        Rotselleri

                        TP 74/1, 13.3.2008

                           Asparagus officinalis L.

                        Sparris

                        TP 130/1, 27.3.2002

                           Beta vulgaris L.

                        Rödbeta (inklusive Cheltenhambeta)

                        TP 60/1, 1.4.2009

                           Brassica oleracea L.

                        Blomkål

                        TP 45/2, 11.3.2010

                           Brassica oleracea L.

                        Broccoli

                        TP 151/2, 21.3.2007

                           Brassica oleracea L.

                        Brysselkål

                        TP 54/2, 1.12.2005

                           Brassica oleracea L.

                        Kålrabbi

                        TP 65/1, 25.3.2004

                           Brassica oleracea L.

                        Savojkål, vitkål och rödkål

                        TP 48/2, 1.12.2005

                           Brassica rapa L.

                        Salladskål

                        TP 105/1, 13.3.2008

                           Capsicum annuum L.

                        Chilipeppar, paprika

                        TP 76/2, 21.3.2007

                           Cichorium endivia L.

                        Frisésallat och escarolesallat

                        TP 118/2, 1.12.2005

                           Cichorium intybus L.

                        Rotcikoria

                        TP 172/2, 1.12.2005

                           Cichorium intybus L.

                        Endiviasallat eller witloofcikoria

                        TP 173/1, 25.3.2004

                           Citrullus lanatus (Thumb.) Matsum. et Nakai

                        Vattenmelon

                        TP 142/1, 21.3.2007

                           Cucumis melo L.

                        Melon

                        TP 104/2, 21.3.2007

                           Cucumis sativus L.

                        Slanggurka och druvgurka

                        TP 61/2, 13.3.2008

                           Cucurbita pepo L.

                        Pumpa, squash

                        TP 119/1, 25.3.2004

                           Cynara cardunculus L.

                        Kardon och kronärtskocka

                        TP 184/1, 25.3.2004

                           Daucus carota L.

                        Morot och fodermorot

                        TP 49/3, 13.3.2008

                           Foeniculum vulgare Mill.

                        Fänkål

                        TP 183/1, 25.3.2004

                           Lactuca sativa L.

                        Huvudsallat

                        TP 13/4, 1.4.2009

                           Lycopersicon esculentum Mill.

                        Tomat

                        TP 44/3, 21.3.2007

                           Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

                        Persilja

                        TP 136/1, 21.3.2007

                           Phaseolus coccineus L.

                        Blomsterböna

                        TP 9/1, 21.3.2007

                           Phaseolus vulgaris L.

                        Buskböna och störböna

                        TP 12/3, 1.4.2009

                           Pisum sativum L. (partim)

                        Märgärt, spritärt och sockerärt

                        TP 7/2, 11.3.2010

                           Raphanus sativus L.

                        Rädisa

                        TP 64/1, 27.3.2002

                           Solanum melongena L.

                        Aubergine, äggplanta

                        TP 117/1, 13.3.2008

                           Spinacia oleracea L.

                        Spenat

                        TP 55/3, 11.3.2010

                           Valerianella locusta (L.) Laterr.

                        Vintersallat

                        TP 75/2, 21.3.2007

                           Vicia faba L. (partim)

                        Bondböna

                        TP Broadbean/1, 25.3.2004

                           Zea mays L. (partim)

                        Sockermajs och popmajs

                        TP 2/3, 11.3.2010

                  Dessa protokoll finns på växtsortsmyndighetens webbplats (www.cpvo.europa.eu).

            BILAGA II

               Förteckning över de arter som avses i artikel 1.2 b och som ska överensstämma med Upovs provningsriktlinjer

                        Latinskt namn

                        Svenskt namn

                        Riktlinje från UPOV

                           Beta vulgaris L.

                        Mangold

                        TG/106/4, 31.3.2004

                           Brassica oleracea L.

                        Grönkål

                        TG/90/6, 31.3.2004

                           Brassica rapa L.

                        Rova (inklusive majrova)

                        TG/37/10, 4.4.2001

                           Cichorium intybus L.

                        Sallatscikoria

                        TG/154/3, 18.10.1996

                           Cucurbita maxima Duchesne

                        Jättepumpa (inklusive vinterpumpa)

                        TG/155/4rev., 28.3.2007 + 1.4.2009

                           Raphanus sativus L.

                        Rättika

                        TG/63/6, 24.3.1999

                           Rheum rhabarbarum L.

                        Rabarber

                        TG/62/6, 24.3.1999

                           Scorzonera hispanica L.

                        Svartrot

                        TG/116/4, 24.3.2010

                  Dessa riktlinjer finns på Upovs webbplats (www.upov.int).
         ”


Avis juridique important

|

31995L0063

Rådets direktiv nr 95/63/EG av den 5 december 1995 om ändring av direktiv 89/655/EEG om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet (andra särskilda direktivet i enlighet med artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG)

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 335 , 30/12/1995 s. 0028 - 0036

RÅDETS DIREKTIV nr 95/63/EG av den 5 december 1995 om ändring av direktiv 89/655/EEG om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet (andra särskilda direktivet i enlighet med artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG)EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 118a i detta,med beaktande av kommissionens förslag (1),i samarbete med Europaparlamentet (2),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (3),och med beaktande av följande:Enligt artikel 118a i fördraget skall rådet genom direktiv anta minimikrav för att, främst i fråga om arbetsmiljön, främja förbättringar av arbetstagarnas hälsa och säkerhet.Enligt samma artikel skall i dessa direktiv sådana administrativa, finansiella och rättsliga ålägganden undvikas som motverkar tillkomsten och utvecklingen av små och medelstora företag.Efterlevnaden av de minimikrav som skall garantera en högre skyddsnivå vid användningen av arbetsutrustning, är en förutsättning för att arbetstagarnas säkerhet och hälsa skall kunna tryggas.Det åligger därför medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att göra det lättare för företag att genomföra bestämmelserna i detta direktiv, i synnerhet för små och medelstora företag. Åtgärderna kan inbegripa utbildning och information som är speciellt anpassad efter särdragen i olika ekonomiska sektorer.De bestämmelser som antagits i enlighet med artikel 118a i fördraget skall inte hindra någon medlemsstat från att bibehålla eller införa sådana mera långtgående bestämmelser för att värna om arbetsvillkoren som är förenliga med detta förslag.I artikel 9.1 i direktiv 89/655/EEG (4) anges det att ett tillägg till bilagan av ytterligare minimikrav som gäller särskild arbetsutrustning enligt punkt 3 i bilagan, skall antas av rådet på det sätt som anges i artikel 118a i fördraget.Detta direktiv bör begränsas till att ange vilka mål som skall uppnås och vilka principer som skall respekteras, och medlemsstaterna bör ges möjlighet att välja vilka åtgärder som är lämpliga för att i sin nationella lagstiftning säkerställa att de aktuella kraven följs och förbättras.Medlemsstaterna bör efter samråd med arbetsmarknadens parter och med beaktande av nationell lagstiftning och/eller praxis fastställa villkor som möjliggör att den skyddsnivå uppnås som motsvarar de mål som anges i bilaga II till detta direktiv.Detta direktiv är ett konkret led i strävandena att förverkliga den inre marknadens sociala dimension.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Direktiv 89/655/EEG skall ändras på följande sätt:1) Artikel 4 skall ändras på följande sätt:a) I punkt 1 a ii och b skall "i bilagan" ersättas med "i bilaga I".b) Följande skall införas i punkt 1:"c) utan att det påverkar tillämpningen av a i och trots vad som sägs i a ii och i b, särskild arbetsutrustning som omfattas av minimikraven i punkt 3 i bilaga I, som redan ställts till arbetstagarnas förfogande i företaget och/eller verksamheten den 5 december 1998 och vilken senast fyra år efter den dagen uppfyller de minimikrav som anges i bilaga I."c) Följande punkt skall läggas till:"3. Medlemsstaterna skall efter samråd med arbetsmarknadens parter och med beaktande av nationell lagstiftning och/eller praxis fastställa villkor som möjliggör att den skyddsnivå uppnås som motsvarar de mål som anges i bestämmelserna i bilaga II."2) Följande artikel skall införas:"Artikel 4aKontroll av arbetsutrustning1. Om säkerheten beror på hur installationen är gjord, skall arbetsgivaren se till att denna arbetsutrustning kontrolleras av personer som är behöriga enligt nationell lagstiftning och/eller gällande praxis vid ibruktagandet (efter installation och innan utrustningen tas i bruk första gången) samt när utrustningen har flyttats och monterats på en annan plats eller ny placering för att säkerställa att arbetsutrustningen är korrekt installerad och fungerar väl.2. För att kunna garantera att kraven på säkerhet och hälsa respekteras och att eventuella försämringar upptäcks och åtgärdas i tid, skall arbetsgivaren se till att arbetsutrustning som utsätts för negativ påverkan så att risken för farliga situationer kan öka, blir föremål för- regelbundna kontroller och, i förekommande fall, regelbundna prov, som utförs av personer som är behöriga enligt nationell lagstiftning och/eller gällande praxis,- extra kontroller som utförs av personer som är behöriga enligt nationell lagstiftning och/eller gällande praxis varje gång som något ovanligt har inträffat som skulle kunna ha påverkat utrustningens säkerhet negativt, som t.ex. yttre förändringar, olyckor, naturfenomen eller långa perioder av stillestånd,3. Resultaten av kontrollerna skall nedtecknas och ställas till den behöriga myndighetens förfogande. Uppgifterna skall bevaras så länge som kan anses vara lämpligt.När arbetsutrustningen används utanför företaget skall den åtföljas av ett konkret bevis på när den senaste kontrollen utfördes.4. Medlemsstaterna skall fastställa närmare regler för dessa kontroller."3) Följande artikel skall införas:"Artikel 5aErgonomi och hälsa i arbetetNär minimikraven för hälsa och säkerhet och hälsa tillämpas skall arbetsgivaren till fullo beakta arbetsplatsens utformning och arbetstagarnas arbetsställning när arbetsutrustningen används, liksom ergonomiska principer."4) Följande stycke skall läggas till i slutet av artikel 6.2:"Arbetstagarna skall göras uppmärksamma på de risker de utsätts för, den arbetsutrustning som finns i deras omedelbara närhet på arbetsplatsen liksom på eventuella förändringar som de berörs av, om detta påverkar den arbetsutrustning som finns i deras omedelbara närhet på arbetsplatsen, även om de själva inte direkt använder utrustningen."5) I artikel 8 skall "bilaga" ersättas med "bilagor".6) I artikel 9 skall- artikelns titel, "bilagan" ersättas med "bilagorna",- i punkt 1, "bilagan" (två gånger) ersättas med "bilaga I",- i punkt 2, "bilagan" ersättas med "bilagorna".7) Bilagan, som skall betecknas bilaga I, skall ändras i enlighet med bilaga I till detta direktiv.8) En bilaga II skall läggas till, vars text finns i bilaga II till detta direktiv.Artikel 2 1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv före den . . . (*). De skall genast underrätta kommissionen om detta.När medlemsstaterna antar bestämmelserna skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv, eller åtföljas av en sådan hänvisning när det offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de redan antagit eller som de antar på det område som omfattas av detta direktiv.3. Kommissionen skall regelbundet rapportera till Europaparlamentet, rådet samt Ekonomiska och sociala kommittén om genomförandet av detta direktiv.Artikel 3 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 5 december 1995.På rådets vägnarJ. A. GRIÑÁNOrdförande(1) EGT nr C 104, 12.4.1994, s. 4, EGT nr C 246, 22.9.1995, s. 3.(2) EGT nr C 397, 31.12.1994, s. 13.(3) Europaparlamentets yttrande av den 17 februari 1995 (ännu inte offentliggjort i EGT), rådets gemensamma ståndpunkt av de 24 juli 1995 (EGT nr C 281, 25.10.1995, s. 41) och Europaparlamentets beslut av den 17 november 1995 (EGT nr C 323, 4.12.1995).(4) EGT nr L 393, 30.12.1989, s. 13.BILAGA I Bilagan till direktiv 89/655/EEG (som blir bilaga I) skall ändras enligt följande.1. Följande stycke skall läggas till under "Allmänt":"Vad beträffar följande minimikrav som gäller arbetsutrustning som redan är i bruk krävs inte nödvändigtvis samma åtgärder som de väsentliga krav som ställs på ny arbetsutrustning."2. I 2.1 skall det sista stycket ersättas med följande:"Styrsystemen måste vara säkra och skall ha valts med hänsyn tagen till de avbrott, störningar och begränsningar som kan förutses i förbindelse med de förhållanden som de skall användas under."3. Punkt 3 skall ersättas med följande:"3. Ytterligare minimikrav för särskild arbetsutrustning3.1 Minimikrav på rörlig arbetsutrustning, både självgående och icke-självgående3.1.1 Arbetsutrustning som förflyttar arbetstagare måste vara konstruerad för att minska risken för arbetstagarna under förflyttningen.Bland dessa risker måste inbegripas eventuella risker för att arbetstagare kommer i kontakt med eller kläms i hjulen eller transportbanden.3.1.2 Om en oförutsedd blockering i drivenheten mellan den rörliga arbetsutrustningen, och dess tillbehör eller det som flyttas kan medföra särskilda risker, måste sådan arbetsutrustning vara utrustad eller inrättad så att det inte uppstår någon blockering av drivenheten.När sådana blockeringar inte kan undvikas måste varje tänkbar åtgärd vidtas för att förhindra att arbetstagarna kommer till skada.3.1.3 Om drivenheten mellan olika enheter av rörlig arbetsutrustning kan nedsmutsas eller skadas av att släpa i marken måste det finnas fästanordningar.3.1.4 Rörlig arbetsutrustning som förflyttar en eller flera arbetstagare måste utformas så att risken för att utrustningen välter eller tippar under den faktiska användningen begränsas- genom att ett skydd som hindrar utrustningen från att tippa mer än ett kvarts varv anbringas,- om utrustningen kan tippa mer än ett kvarts varv, genom att skydd anbringas som tillförsäkrar att det finns tillräckligt med fritt utrymme runt den eller de arbetstagare som befinner sig på utrustningen, eller- genom någon annan åtgärd som ger samma resultat.Dessa säkerhetsanordningar kan utgöra en integrerad del av arbetsutrustningen.Dessa säkerhetsanordningar är inte nödvändiga när arbetsutrustningen är förankrad under användningen eller när utrustningen är utformad så att den omöjligt kan välta eller tippa.När det finns risk för att en arbetstagare som befinner sig på utrustningen kan komma i kläm mellan delar av utrustningen och marken om utrustningen skulle välta, måste utrustningen vara försedd med en anordning för att spänna fast arbetstagaren.3.1.5 Gaffeltruckar med plats för en eller flera arbetstagare måste anpassas eller utrustas så att faran för att trucken välter begränsas, t.ex. genom att- en förarhytt monteras,- en konstruktion som hindrar trucken från att välta monteras,- en konstruktion monteras som garanterar att det om trucken välter finns tillräckligt med utrymme mellan marken och vissa delar av gaffeltrucken för den eller de arbetstagare som befinner sig på den,- en konstruktion som innebär att arbetstagarna fastspänns vid förarsätet så att de inte fastnar under gaffeltrucken om den välter.3.1.6 Rörlig självgående arbetsutrustning som, när den är i rörelse, kan innebära fara för arbetstagarna, måste uppfylla följande krav:a) Arbetsutrustningen måste vara försedd med anordningar som gör det möjligt att förhindra att den obehörigen sätts igång.b) Arbetsutrustningen måste vara konstruerad så att verkningarna av en eventuell kollision kan begränsas när flera spårbundna arbetsutrustningar är i rörelse samtidigt.c) Arbetsutrustningen måste vara försedd med broms- och stoppdon. När säkerheten så kräver måste det finnas ett nödstoppsdon med lätt åtkomliga funktioner eller automatiska system för att bromsa och stoppa arbetsutrustningen om det centrala styrsystemet slutar att fungera.d) När förarens sikt från säkerhetssynpunkt är otillräcklig skall lämplig hjälputrustning installeras för att förbättra sikten.e) Arbetsutrustning som skall användas på natten eller på platser med dålig belysning måste vara utrustad med belysning som är avpassad för det arbete som skall utföras och som garanterar tillräcklig säkerhet för arbetstagarna.f) Arbetsutrustning som medför brandrisk, på grund av att själva utrustningen kan fatta eld eller på grund av att det som flyttas kan fatta eld, vilket kan utgöra en fara för arbetstagarna, måste vara försedd med lämplig utrustning för att släcka elden, om sådan inte finns på tillräckligt nära håll på arbetsplatsen.g) Fjärrstyrd arbetsutrustning måste stanna automatiskt så fort den lämnar kontrollområdet.h) Fjärrstyrd utrustning som under normala förhållanden kan medföra risk för att arbetstagare körs på eller kläms måste förses med anordningar som förhindrar detta, om det inte finns andra säkerhetsanordningar på platsen, mot risken för påkörning.3.2 Minimikrav för arbetsutrustning som används för lyft av last3.2.1 När arbetsutrustning för lyft av last skall installeras permanent måste styrkan och stabiliteten hos utrustningen under användning garanteras med hänsyn tagen till bl.a. de lyft som skall göras och belastningen på utrustningens fäst- eller upphängningspunkter.3.2.2 Maskiner som används för lyft av last skall vara klart och tydligt märkta med sin nominella belastning, och i tillämpliga fall, med den nominella belastningen för maskinens olika sammansättningar.Lyfttillbehör måste märkas så att det klart kan utläsas vad som är utmärkande för säker användning av dem.Arbetsutrustning som inte är avsedd att användas för att lyfta personer men som felaktigt kan användas till detta måste märkas tydligt och på lämpligt sätt.3.2.3 Permanent installerad arbetsutrustning måste installeras så att risken minskas för att lastena) kolliderar med arbetstagarna,b) oavsiktligen kränger riskabelt eller faller fritt, ellerc) lossas oavsiktligt.3.2.4 Arbetsutrustning som används för att lyfta eller flytta arbetstagare måste vara konstruerad så atta) man med hjälp av lämpliga anordningar hindrar vagnen från att falla, när en sådan finnsb) användaren själv hindras från att falla ur vagnen, när en sådan finns,c) användaren inte riskerar att krossas, klämmas eller köras på, särskilt om han ofrivilligt kommer i kontakt med utrustningen,d) säkerheten garanteras för arbetstagare som har blivit instängda i en vagn till följd av en olyckshändelse, och att de kan befrias ur den.Om de risker som anges i punkt a på grund av arbetsplatsens utformning och nivåskillnader inte kan avhjälpas med säkerhetsanordningar, måste en kabel med högre säkerhetskoefficient installeras och dess funktion skall kontrolleras varje arbetsdag."BILAGA II "BILAGA IIBESTÄMMELSER ANGÅENDE ANVÄNDNING AV ARBETSUTRUSTNING SOM AVSES I ARTIKEL 4.30. AllmäntBestämmelserna i denna bilaga gäller med beaktande av bestämmelserna i direktivet, när respektive risk föreligger för arbetsutrustningen i fråga.1. Allmänna bestämmelser för all arbetsutrustning1.1 Arbetsutrustning skall installeras, placeras och användas på ett sådant sätt att riskerna kan begränsas för alla som använder utrustningen och andra arbetstagare, t.ex. genom att se till att det finns tillräckligt med utrymme mellan utrustningens rörliga delar och fasta eller rörliga delar i dess omgivning och att all energi och alla ämnen som används eller framställs kan tillföras och/eller avlägsnas på ett säkert sätt.1.2 Arbetsutrustning måste monteras och monteras ned på ett säkert sätt, särskilt skall eventuella instruktioner från tillverkaren beaktas.1.3 Arbetsutrustning som under användning kan drabbas av blixtnedslag måste skyddas mot effekterna av ett blixtnedslag med hjälp av särskilda anordningar eller lämpliga åtgärder.2. Bestämmelser om användning av rörlig arbetsutrustning, både självgående och icke-självgående2.1 Självgående arbetsutrustning får endast framföras av arbetstagare som har fått lämplig utbildning för säkert framförande av sådan utrustning.2.2 Om arbetsutrustning förflyttas inom ett arbetsområde måste lämpliga trafikregler fastställas och följas.2.3 Organisatoriska åtgärder måste vidtas för att förhindra att arbetstagare som är till fots kommer in på ett område där självgående arbetsutrustning framförs.Om det för ett fullgott utförande av arbetsuppgifterna krävs att arbetstagare till fots befinner sig inom arbetsområdet måste lämpliga åtgärder vidtas för att förhindra att de skadas av utrustningen.2.4 Transport av arbetstagare på rörlig arbetsutrustning som drivs på mekanisk väg är tillåten endast när lämpliga skyddsåtgärder har vidtagits. Om arbete måste utföras under transporten skall hastigheten om nödvändigt anpassas.2.5 Rörlig arbetsutrustning som är utrustad med förbränningsmotor får bara användas på arbetsområdet om tillräckligt tillflöde av luft kan garanteras, utan att arbetstagarnas hälsa eller säkerhet riskeras.3. Bestämmelser om användning av arbetsutrustning för lyft av last3.1 Allmänt3.1.1 Arbetsutrustning som kan monteras ned eller rörlig utrustning som är avsedd för lyft av last måste användas på ett sådant sätt att arbetsutrustningens stabilitet garanteras under alla förutsebara förhållanden, och med beaktande av markförhållandena.3.1.2 Arbetstagare får endast lyftas med sådan arbetsutrustning och sådana tillbehör som är avsedda för detta.Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 5 i direktiv 89/391/EEG kan det undantagsvis tillåtas att arbetsutrustning som inte är avsedd för att lyfta arbetstagare används till detta, under förutsättning att lämpliga åtgärder har vidtagits för att garantera säkerheten i enlighet med nationell lagstiftning och/eller praxis som föreskriver lämplig övervakning.När arbetstagare befinner sig på arbetsutrustning som används för lyft av last måste styrningen övervakas hela tiden. Arbetstagare som lyfts måste ha säkra kommunikationsmöjligheter. I en nödsituation måste det finnas möjlighet att evakuera de berörda arbetstagarna.3.1.3 Åtgärder måste vidtas så att inga arbetstagare uppehåller sig under hängande last, såvida inte ett effektivt utförande av arbetsuppgifter kräver det.Last får inte transporteras ovanför oskyddade arbetsplatser där arbetstagare normalt uppehåller sig.När så ändå sker, om arbetsuppgifterna inte kan utföras effektivt på något annat sätt, måste lämpliga förfaranden fastställas och tillämpas.3.1.4 Lyfttillbehör måste väljas efter vilken last som skall hanteras, vilka grippunkter och vilka lyft- och fastgöringsdon som skall användas, vilka väderleksförhållanden som råder och med beaktande av kablarna och deras sammanställning. Tillbehörens hopsättning måste tydligt märkas så att användaren upplyses om vad som kännetecknar den, om de inte monteras ned efter användningen.3.1.5 Lyfttillbehör måste förvaras på ett sådant sätt att de inte kommer till skada eller blir förstörda.3.2 Arbetsutrustning för lyft av last utan styrskena3.2.1 När två eller fler utrustningar för lyft av last utan styrskena har installerats eller uppförts på en arbetsplats så att deras arbetsområden delvis sammanfaller, måste lämpliga åtgärder vidtas så att kollisioner undviks mellan lasterna och/eller delar av själva arbetsutrustningen.3.2.2 När rörlig arbetsutrustning används för lyft av last utan styrskena måste åtgärder vidtas som hindrar utrustningen från att tippa, välta och, vid behov, flytta på sig eller glida. Det måste kontrolleras att dessa åtgärder har genomförts korrekt.3.2.3 Om operatören av arbetsutrustning för lyft av last utan styrskena inte har fullgod sikt över hela laststräckan, antingen direkt eller med hjälputrustning, måste en behörig person stå i direktkontakt med operatören och vägleda denne, och arbetet måste organiseras så att man förhindrar att lasten kolliderar på ett sätt som kan vara farligt för arbetstagarna.3.2.4 Arbetet måste organiseras så att det är möjligt för en arbetstagare att göra fast eller lossa en last för hand på ett betryggande sätt, särskilt genom att arbetstagaren bibehåller direkt eller indirekt kontroll över lasten.3.2.5 Alla lyft måste planeras och övervakas på ett lämpligt sätt och genomföras så att arbetstagarnas säkerhet skyddas.I synnerhet om en last samtidigt måste lyftas av två eller flera arbetsutrustningar för lyft av last utan styrskena, måste ett förfarande fastställas och tillämpas som säkerställer god samordning mellan operatörerna.3.2.6 Om arbetsutrustningen för lyft av last utan styrskena inte kan bibehålla sitt grepp om lasten på grund av att energitillförseln helt eller delvis avbryts, måste lämpliga åtgärder vidtas så att arbetstagarna inte utsätts för någon fara på grund av detta.Hängande last får inte lämnas utan övervakning, utom när tillträde till farozonen inte är möjligt och lasten är säkert fastsatt och upphängd.3.2.7 Arbetsutrustning för lyft av last utan styrskena som används utomhus får inte användas när väderförhållandena är så dåliga att det äventyrar en säker funktion och därmed utsätter arbetstagarna för fara. Lämpliga skyddsåtgärder för att bl.a. förhindra att utrustningen välter måste vidtas, så att arbetstagarna inte utsätts för fara."