Avis juridique important

|

31983L0090

Rådets direktiv 83/90/EEG av den 7 februari 1983 om ändring av direktiv 64/433/EEG om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött inom gemenskapen

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 059 , 05/03/1983 s. 0010 - 0033 Finsk specialutgåva Område 3 Volym 16 s. 0007  Spansk specialutgåva: Område 03 Volym 27 s. 0054  Svensk specialutgåva Område 3 Volym 16 s. 0007  Portugisisk specialutgåva: Område 03 Volym 27 s. 0054

RÅDETS DIREKTIV av den 7 februari 1983 om ändring av direktiv 64/433/EEG om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött inom gemenskapen (83/90/EEG)GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artiklarna 43 och 100 i detta,med beaktande av kommissionens förslag(),med beaktande av Europaparlamentets yttrande(),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(), ochmed beaktande av följande:Så länge handeln inom gemenskapen hindras av skillnader mellan medlemsstaternas hygienkrav i fråga om kött kommer den gemensamma marknadens harmoniska funktion inte att få önskad effekt, särskilt inte för de relevanta gemensamma marknadsorganisationerna.För att undanröja sådana skillnader måste medlemsstaternas hygienkrav tillnärmas.Genom rådets direktiv 64/433/EEG av den 26 juni 1964 om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött inom gemenskapen(), senast ändrad genom direktiv 81/476/EEG(), fastställs grundvalen för denna tillnärmning. Direktivet har sedan dess varit föremål för åtskilliga ändringar, och ytterligare anpassningar är nödvändiga med hänsyn till utvecklingen. Direktivet bör därför ändras.Syftet med tillnärmningen måste särskilt vara att standardisera hygienkraven på kött i slakterier och styckningsanläggningar samt under lagring och transport.Medlemsstaternas behöriga myndigheter bör ansvara för att med avseende på handeln inom gemenskapen godkänna slakterier, styckningsanläggningar och kylhus som uppfyller de hygienkrav som föreskrivs i detta direktiv samt för att säkerställa att villkoren för ett sådant godkännande följs.Kontrollåtgärder inom gemenskapen bör också införas för att säkerställa att de krav som föreskrivs i detta direktiv tillämpas enhetligt i samtliga medlemsstater. Hur sådana kontroller skall genomföras bör fastställas i enlighet med ett gemenskapsförfarande inom ramen för Ständiga veterinärkommittén, inrättad genom beslut 68/361/EEG().Det bör föreskrivas om användningen av mekaniskt återvunnet kött för bearbetning till köttprodukter som är avsedda för handel inom gemenskapen.En princip bör fastställas för stickprovskontroller av förekomsten av rester av ämnen som sannolikt kan försämra friskt färskt kött.Mottagarländerna bör få möjlighet att i enlighet med fördragets allmänna bestämmelser genomföra kontroller av huruvida försändelser uppfyller kraven i detta direktiv.Samtidigt bör vissa terminologiska brister i texten rättas till, särskilt vad gäller överensstämmelsen mellan olika språkversioner, eftersom dessa skulle kunna orsaka svårigheter vid tillämpningen av de berörda bestämmelserna.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Direktiv 64/433/EEG ändras på följande sätt:1. Artikel 1 9a skall ersättas med följande:"Artikel 11. Detta direktiv skall tillämpas på handel inom gemenskapen med färskt kött från följande arter av tama djur: nötkreatur (inklusive buffel), svin, får och getter samt tama hovdjur.2. Nationella bestämmelser i fråga om kött som ingår i resandes personliga bagage och som är avsett för deras personliga konsumtion, kött som sänds i små förpackningar till privatpersoner eller kött som är avsett att konsumeras av besättningen och passagerarna ombord på ett transportmedel i yrkesmässig trafik mellan medlemsstaterna omfattas inte av detta direktiv.Artikel 2I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här anges:a) kött: samtliga delar av tama nötkreatur (inklusive buffel), svin, får och getter samt hovdjur som lämpar sig som livsmedel.b) färskt kött: kött, inklusive kött i vakuumförpackning eller inslaget i kontrollerad atmosfär, som inte har genomgått någon annan konserverande behandling är kylning.c) mekaniskt återvunnet kött: kött som med mekaniska hjälpmedel framställs av ben som innehåller kött, med undantag av huvudets ben, gångben vid framknä och hasled samt, i fråga om svin, svansen, och som är avsett för anläggningar som är godkända i enlighet med artikel 6 i direktiv 77/99/EEG.d) slaktkropp: hela kroppen av ett slaktat djur efter avblodning, urtagning och avlägsnande av gångbenen nedanför framknä och hasled, borttagande av huvudet, svansen och juvret samt dessutom, i fråga om nötkreatur, får, getter och hovdjur, efter avhudning.e) slaktbiprodukter: annat färskt kött än kött som hör till den slaktkropp som avses i d, även om det förblir naturligt förenat med slaktkroppen.f) inälvor: slaktbiprodukter från bröst, buk- och bäckenhåla, inklusive luft- och matstrupe.g) officiell veterinär: den veterinär som utses av medlemsstatens behöriga myndighet.h) avsändarland: den medlemsstat från vilken färskt kött skickas till en annan medlemsstat.i) mottagarland: den medlemsstat till vilket färskt kött skickas från en annan medlemsstat.j) transportmedel: lastutrymmen på motorfordon, järnvägsvagnar och flygplan, lastrum i fartyg samt containrar för transport via land- eller sjövägar eller med luftfartyg.k) anläggning: ett godkänt slakteri, en godkänd styckningsanläggning eller ett godkänt kylhus.l) inslagning: skydd av det färska köttet genom användning av ett inre omslag eller en inre behållare i direkt kontakt med det färska köttet i fråga liksom själva det inre omslaget eller den inre behållaren.m) emballering: placering av inslaget färskt kött i ytterförpackning eller själva ytterförpackningen.Artikel 31. Varje medlemsstat skall säkerställa att endast färskt kött som uppfyller följande krav sänds från dess territorium till en annan medlemsstats territorium:A. Slaktkroppar, halva slaktkroppar eller halva slaktkroppar som styckats i högst tre grossiststycken samt kvartsparter måstea) komma från ett slakteri som är godkänt och övervakas i enlighet med artikel 8,b) komma från ett slaktat djur som före slakten har undersökts av en officiell veterinär i enlighet med kapitel V i bilaga 1 och som resultat av en sådan hälsokontroll före slakt befunnits lämpligt för slakt med avseende på handel med färskt kött inom gemenskapen,c) ha hanterats under tillfredsställande hygieniska förhållanden i enlighet med kapitel VI i bilaga 1,d) efter slakten ha undersökts av en officiell veterinär i enlighet med kapitel VII i bilaga 1 och inte visat några förändringar utom traumatiska skador som uppstått kort före slakten, lokala missbildningar eller förändringar under förutsättning att det   om nödvändigt genom laboratorieprov   fastställs att dessa inte gör slaktkroppen och slaktbiprodukerna otjänliga som livsmedel eller farliga för människors hälsa,e) vara märkt med en kontrollstämpel i enlighet med kapitel X i bilaga 1,f) åtföljas av ett hälsointyg under transporten till mottagarlandet i enlighet med kapitel XII i bilaga 1,g) efter hälsokontrollen efter slakt i enlighet med kapitel XIII i bilaga 1 förvaras under tillfredsställande hygieniska förhållanden i anläggningar som har godkänts i enlighet med artikel 8 och övervakas i enlighet med kapitel IX i bilaga 1,h) transporteras till mottagarlandet under tillfredsställande hygieniska förhållanden i enlighet med kapitel XIV i bilaga 1.B. Styckningsdelar som är mindre än de som avses i A eller urbenat kött måstea) ha urbenats eller styckats i en styckningsanläggning som har godkänts och övervakas i enlighet med artikel 8,b) ha urbenats eller styckats och framställts i enlighet med kapitel VIII i bilaga 1 och komma från- färskt kött från djur som har slaktats i medlemsstatens territorium och som uppfyller de villkor som föreskrivs i A, med undantag av färskt kött enligt f och h, och som transporteras i enlighet med kapitel XIV i bilaga 1, eller- färskt kött som har förts in från en annan medlemsstat och som uppfyller de krav som föreskrivs i A, eller- färskt kött som importeras från tredje land i enlighet med gemenskapens bestämmelser i fråga om import av färskt kött från tredje land,c) ha lagrats under förhållanden i enlighet med kapitel XIII i bilaga 1, i anläggningar som har godkänts i enlighet med artikel 8 och som övervakas i enlighet med kapitel IX i bilaga 1,d) ha övervakats av en officiell veterinär i enlighet med kapitel IX i bilaga 1,e) uppfylla de förpackningskrav som föreskrivs i kapitel XI i bilaga 1,f) uppfylla kraven i avsnitt A c, e, f och h.C. Slaktbiprodukter måste komma från ett godkänt slakteri eller en godkänd styckningsanläggning i avsändarlandet och uppfylla kraven i avsnitt A eller B.D. Färskt kött som har lagrats i ett godkänt kylhus i en medlemsstat i enlighet med detta direktiv eller direktiv 72/462/EEG och därefter inte har hanterats annat än i samband med lagringen måstea) uppfylla kraven i avsnitt A c, e, g och h,b) åtföljas av ett intyg motsvarande mallen i bilaga 2 under transporten till mottagarlandet.Detta intyg skall upprättas av den officielle veterinären på grundval av de hälsointyg som fästs på försändelserna med färskt kött när de lagras och måste, i fråga om import, ange det färska köttets ursprung.2. Utan att det påverkar gemenskapens djurhälsokrav skall punkt 1 dock inte tillämpas påa) färskt kött som med mottagarlandets tillstånd förs in för andra ändamål än livsmedel,b) färskt kött som är avsett för utställning, särskilda studier eller analyser, under förutsättning att en officiell kontroll gör det möjligt att säkerställa att köttet inte används som livsmedel och att köttet destrueras när utställningen är över eller när de särskilda studierna eller anlyserna har genomförts, frånsett det kött som använts för analysen;c) färskt kött som förs in med mottagarlandets tillstånd och som är avsett uteslutande för internationella organisationer och militära styrkor som är stationerade på dess territorium men som är i ett annat lands tjänst.I de fall som avses i första stycket skall mottagarlandet säkerställa att köttet i fråga inte kan användas till något annat ändamål än det för vilket det infördes på dess territorium.3. Den officielle veterinären får när han utför de hälsokontroller efter slakt som avses i punkt 1 A d, den övervakning som avses i punkt 1 B d och övervakningen i enlighet med kraven i kapitel XIV i bilaga 1, ta hjälp av assistenter som står under hans ledning och ansvar.Närmare bestämmelser om sådan assistans skall i den mån det är nödvändigt fastställas i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 16.De yrkesmässiga kvalifikationerna för de assistenter som avses i denna punkt och de tjänster de skall utföra skall fastställas av rådet på förslag från kommissionen.Artikel 41. Utöver de krav som föreskrivs i artikel 3 skall varje medlemsstat säkerställa att endast färskt kött som uppfyller följande krav skickas från dess territorium till en annan medlemsstats territorium:a) Färskt griskött   utom sådant färskt kött som har genomgått kylbehandling i enlighet med bilaga 1 till direktiv 77/96/EEG   måste ha genomgått en trikinundersökning i enlighet med punkt 41 D i kapitel VII i bilaga 1 till detta direktiv.Rådet skall, enhälligt och på ett förslag från kommissionen som åtföljs av en rapport som utarbetas i samråd med medicinsk och veterinär expertis från samtliga medlemsstater, besluta huruvida trikinundersökningar i enlighet med första stycket är nödvändiga. I händelse av ett negativt beslut skall rådet samtidigt fastställa under vilka omständigheter sådana undersökningar inte är nödvändiga.b) Utan att det påverkar bestämmelserna i artikel 5 i direktiv 81/602/EEG måste djuren eller köttet ha genomgått stickprovsundersökning för att kontrollera förekomsten av rester av främmande ämnen.Denna undersökning skall utföras för att kontrollera både rester av ämnen med farmakologisk verkan liksom biprodukter av dessa och andra ämnen som överförts till kött och som sannolikt kan vara farliga för människors hälsa.Om det undersökta köttet visar spår av rester som i kvantitet överskrider de tillåtna gränsvärdena måste det undantas från handel inom gemenskapen.Dessa undersökningar av förekomsten av rester måste utföras i enlighet med vedertagna, vetenskapligt erkända metoder, särskilt de metoder som föreskrivs i gemenskapsdirektiv eller andra internationella föreskrifter.Det måste vara möjligt att utvärdera undersökningen med hjälp av de referensmetoder som föreskrivs enligt förfarandet i artikel 16 sedan Vetenskapliga veterinärmedicinska kommittén har avgivit yttrande.I enlighet med samma förfarande måste i varje medlemsstat åtminstone ett referenslaboratorium utses som skall utföra undersökningen av förekomsten av rester vid tillämpning av artiklarna 8 och 10.Kommissionen skall offentliggöra referensmetoderna och förteckningen över referenslaboratorier i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.2. På förslag från kommissionen och före den 1 januari 1985 skall rådet anta- detaljerade kontrollförfaranden,- gränsvärdena för de ämnen som avses i punkt 1 b andra stycket,- provtagningsfrekvensen.I enlighet med samma förfarande får beslut fattas om att utvidga undersökningarna till att omfatta andra ämnen än de som avses i punkt 1 b andra stycket.3. Efter samråd med Ständiga veterinärmedicinska kommittén och före den 1 april 1984 kommer kommissionen att överlämna en rapport om mikrobiologiska kontroller av den hygieniska framställningen av färskt kött, tillsammans med lämpliga förslag.Artikel 5Utan att det påverkar bestämmelserna i direktiv 81/602/EEG skall varje medlemsstat säkerställa att kött av följande slag inte skickas från dess territorium till en annan medlemsstats territorium:a) Färskt kött fråni) galtar som används till avel,ii) hermafroditiska grisar och kryptorkider,iii) okastrerade slaktsvin med en slaktkroppsvikt som överskrider den gräns som skall fastställas av rådet före den 1 september 1983,såvida köttet inte är avsett att genomgå en av de behandlingar som föreskrivs i direktiv 77/99/EEG och bär en särskild märkning som skall beslutas i enlighet med förfarandet i artikel 16.b) Köttfärs, kött som hackats på liknande sätt och mekaniskt återvunnet kött:c) Färskt kötti) från djur som har tillförts stilben eller stilbenderivater, salter eller estrar därav eller tyrostatiska ämnen samt kött innehållande rester av dessa ämnen,ii) som innehåller rester av andra ämnen med hormonell verkan, antibiotika, antimoner, arsenik, insektsbekämpningsmedel eller andra ämnen som är skadliga eller sannolikt gör konsumtion av färskt kött farlig eller skadlig för människors hälsa, om sådana rester överskrider den tillåtna nivån eller, när ingen tillåten nivå har föreskrivits, den kvantitet som vetenskapligt har bevisats vara säker och om vilken Vetenskapliga veterinärmedicinska kommittén har avgivit yttrande.d) Färskt kött från djur som har tillförts ämnen som sannolikt gör köttet farligt eller skadligt för människors hälsa och om vilka Vetenskapliga veterinärmedicinska kommittén har avgivit yttrande.e) Färskt kött som har behandlats med joniserande eller ultraviolett strålning eller som har märkts med andra färgämnen än de som föreskrivs för kontrollmärkning i enlighet med detta direktiv.f) Färskt kött från djur hos vilka har konstaterats någon form av tuberkulos samt färskt kött från djur hos vilka efter slakten har konstaterats någon form av tuberkulos eller en eller flera dynt (cysticerci bovis eller cysticerci cellulosae), levande eller döda, eller, i fråga om svin, trikiner.g) Färskt kött från djur som var alltför unga när de slaktades.h) Delar av slaktkroppen eller slaktbiprodukterna som har traumatiska skador som uppstått kort före slakten, missbildningar, smitta eller förändringar av det slag som avses i artikel 3.1 A d.i) Huvud av nötkreatur, muskulatur eller annan vävnad från huvudet, med undantag av tunga och hjärna.j) Kött från djur som har tillförts ämnen som är avsedda att göra köttet mörare.k) Blod som inte har framställts under de hygienska förhållanden som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 16.l) Färskt kött i stycken som väger mindre än 100 g.Artikel 61. Mottagarländerna får, under förutsättning att fördragets allmänna bestämmelser följs, bevilja ett eller flera exportländer allmänna tillstånd eller tillstånd för särskilda fall för import till deras territorium avi) färskt griskött som, trots artikel 4.1, inte har genomgått en trikinundersökning i enlighet med punkt 41 D i kapitel VII i bilaga 1,ii) färskt griskött som avses i artikel 5 a och som är avsett för annan användning,iii) färskt kött som avses i artikel 5 b och i-l.Sådana produkter får endast sändas i enlighet med artikel 3.1 och 3.3.2. När ett mottagarland beviljar ett allmänt tillstånd enligt punkt 1 skall landet genast underrätta de övriga medlemsstaterna och kommissionen om detta.3. Avsändarländerna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att det i hälsointyget, för vilket en mall finns i bilaga 2, anges att en av de möjligheter som avses i punkt 1 har använts.Artikel 71. Rådet skall, enhälligt och på förslag från kommissionen, före den 31 december 1985 föreskriva de ytterligare krav som fryst kött måste uppfylla.Tills dessa krav träder ikraft bemyndigas Grekland att, med beaktande av fördragets allmänna bestämmelser, bibehålla sina nationella bestämmelser i fråga om fryst kött.2. Grekland bemyndigas att, med beaktande av fördragets allmänna bestämmelser, bibehålla sina kontroller rörande kött av hovdjur i syfte att eventuellt införa restriktioner i fråga om användningen av sådant kött.3. Rådet skall på förslag från kommissionen före den 1 januari 1985 anta ytterligare villkor för hygiensk framställning och kontroll av kött enligt artikel 2 c.I avvaktan på att dessa bestämmelser träder ikraft bemyndigas medlemsstaterna att bibehålla relevanta nationella bestämmelser, med beaktande av fördragets allmänna bestämmelser.Artikel 81. Varje medlemsstat skall upprätta en förteckning över de anläggningar som den godkänner och ange veterinärkontrollnumret för varje anläggning. Medlemsstaterna skall skicka denna förteckning till de övriga medlemsstaterna och till kommissionen.En medlemsstat skall inte godkänna en anläggning som inte försäkrar att detta direktiv kommer att följas. Om villkoren för godkännandet inte längre följs skall medlemsstaten upphäva godkännandet.Om en kontroll görs i enlighet med artikel 9 skall den berörda medlemsstaten beakta resultaten av denna. De övriga medlemsstaterna och kommissionen skall underrättas om att ett godkännande upphävs.2. Inspektion och övervakning av godkända anläggningar skall genomföras under den officielle veterinärens ansvar och han kan bistås i rent tekniska uppgifter av personal som är särskilt utbildad för ändamålet. Den officielle veterinären skall närsomhelst ha fritt tillträde till anläggningens samtliga lokaler för att säkerställa att detta direktiv följs.Närmare bestämmelser om denna assistans skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 16.3. När en medlemsstat, särskilt efter att ha genomfört en sådan kontroll eller inspektion som föreskrivs i artikel 10.1 och 10.2, konstaterar att de bestämmelser som reglerar godkännanden inte följs eller inte längre följs i en anläggning i en annan medlemsstat skall den informera den behöriga centrala myndigheten i den berörda medlemsstaten om detta. Denna myndighet skall vidta alla nödvändiga åtgärder och underrätta den behöriga centrala myndigheten i den första medlemsstaten om de beslut som fattas och skälen för dem.Om den första medlemsstaten befarar att sådana åtgärder inte vidtas eller inte vidtas i tillräcklig omfattning skall de två medlemsstaterna gemensamt söka en lösning för att rätta till situationen; i lämpliga fall genom ett besök. I händelse av tvist i fråga om tillämpningen av artikel 4.1 skall en lösning sökas på grundval av en referensmetod som fastställs i enlighet med förfarandet i artikel 16 och efter att Vetenskapliga veterinärmedicinska kommittén har avgivit yttrande.De berörda medlemsstaterna skall informera kommissionen om tvister och om uppnådda lösningar.Om medlemsstaterna inte kan komma överens skall de inom sju arbetsdagar hänskjuta ärendet till kommissionen, som skall instruera en eller flera veterinära experter att avge yttrande.Med hänsyn till ett sådant yttrande eller till ett yttrande som har avgivits i enlighet med artikel 9.1 får medlemsstaterna bemyndigas att enligt förfarandet i artikel 15 tillfälligt förbjuda införseln till deras territorium av färskt kött från den berörda anläggningen.Ett sådant bemyndigande får upphävas enligt förfarandet i artikel 15, med hänsyn till ytterligare yttranden som avges av en eller flera veterinära experter.De veterinära experterna skall vara medborgare i andra medlemsstater än de som är inblandade i tvisten.Allmänna bestämmelser för tillämpningen av denna punkt skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 16.Artikel 91. Veterinära experter från kommissionen får, så långt det är nödvändigt för att säkerställa en enhetlig tillämpning av direktivet, göra kontroller på platsen. De får verifiera huruvida godkända anläggningar faktiskt följer detta direktiv, särskilt kapitel I, II och III i bilaga 1. Kommissionen skall underrätta medlemsstaterna om resultaten av undersökningarna.En medlemsstat på vars territorium en kontroll genomförs skall lämna all nödvändig assistans åt experterna när dessa utför sina uppgifter.Allmänna bestämmelser för tillämpningen av denna artikel skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 16.I enlighet med samma förfarande skall en kodex upprättas med de bestämmelser som skall följas vid de kontroller som föreskrivs i denna punkt.2. Före den 1 januari 1988 skall rådet på nytt granska denna artikel på grundval av en rapport från kommissionen, som även får överlämna förslag.Artikel 101. Utan att det påverkar bestämmelserna i artiklarna 6, 8 och 9 får ett mottagarland kontrollera att samtliga försändelser med färskt kött enligt artikel 2 i detta direktiv åtföljs av det föreskrivna hälsointyget.2. Om starka misstankar om oegentligheter föreligger får mottagarlandet utföra stickprov för att kontrollera om kraven i direktivet har uppfyllts.3. Som allmän regel skall kontroller och inspektioner utföras på varornas bestämmelseort. De får utföras på en annan lämplig plats, men alltid under förutsättning att den valda platsen i det fallet ändrar varornas färdväg så lite som möjligt.De kontroller och inspektioner som avses i punkt 1 och 2 får inte otillbörligt försena transporten av varorna och deras utsläppande på marknaden eller förorsaka förseningar som kan inverka negativt på köttets kvalitet.4. Om det vid en inspektion som genomförs med stöd av punkt 2 upptäcks att köttet inte följer detta direktiv får mottagarlandets behöriga myndighet ge avsändaren, mottagaren eller deras företrädare möjlighet att välja huruvida försändelsen skall återsändas eller köttet användas för andra ändamål, under förutsättning att hygienkraven tillåter det. Om inte får de även välja att destruera köttet. I samtliga fall skall försiktighetsåtgärder vidtas för att förhindra en olämplig användning av sådant kött.5. a) Beslut enligt ovan och skälen för dem skall meddelas till avsändaren eller hans företrädare. Om denne begär det måste de meddelas skriftligen, med en angivelse av de möjligheter som finns att överklaga enligt befintlig lagstiftning samt formerna och tidgränserna för överklagande.b) Om sådana beslut grundas på diagnos av en smittsam sjukdom eller en försämring som är farlig för människors hälsa skall de genast meddelas till den behöriga centrala myndigheten i den producerande medlemsstaten och till kommissionen.c) Efter sådan underrättelse får lämpliga åtgärder vidtas i enlighet med förfarandet i artikel 16, särskilt i syfte att samordna de åtgärder som vidtas i övriga medlemsstater med avseende på det berörda färska köttet.6. Före den 1 januari 1988 skall rådet på nytt granska denna artikel på grundval av en rapport från kommissionen, som även får överlämna förslag.Artikel 111. Detta direktiv skall inte påverka de möjligheter att överklaga som finns enligt befintlig lagstiftning i medlemsstaterna mot beslut som fattas av de behöriga myndigheterna och som föreskrivs i detta direktiv.2. Varje medlemsstat skall bevilja avsändare av kött vars saluföring är förbjuden enligt artikel 10 rätten att få utlåtande från en expert. Varje medlemsstat skall säkerställa, innan de behöriga myndigheterna vidtar andra åtgärder som exempelvis att destruera köttet, att experterna får tillfälle att fastställa huruvida villkoren i artikel 10.4 faktiskt uppfylls.Experterna måste vara medborgare i andra medlemsstater än avsändarlandet eller mottagarlandet.På förslag från medlemsstaterna skall kommissionen upprätta en förteckning över de experter som får instrueras att avge sådana utlåtanden. Efter samråd med medlemsstaterna skall kommissionen föreskriva allmänna bestämmelser som särskilt skall tillämpas i fråga om förfarandet för formuleringen av sådana utlåtanden.Artikel 12Ändringar i bilagorna till detta direktiv, särskilt för att anpassa dem till den tekniska utvecklingen, skall beslutas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag från kommmissionen.Kapitel VII måste ändras i enlighet med detta förfarande före den 1 januari 1985.Artikel 13I enlighet med förfarandet i artikel 16 får på begäran undantag från punkt 13 c andra, tredje och fjärde strecksatsen samt punkt 24 och 41c i bilaga 1 beviljas till varje medlemsstat som ställer liknande garantier.Dessa undantag skall fastställa hygienkrav som lägst motsvarar kraven i ovan nämnda bilaga.Artikel 14Om gemenskapsbestämmelser i fråga om import av färskt kött från tredje land inte är tillämpliga när detta direktiv träder i kraft skall, i avvaktan på att bestämmelserna blir tillämpliga, nationella bestämmelser i fråga om import från tredje land inte vara mer förmånliga än de bestämmelser som reglerar handeln inom gemenskapen.Artikel 151. Vid tillämpning av förfarandet i denna artikel skall ordföranden utan dröjsmål hänskjuta ärenden till Ständiga veterinärkommittén (nedan kallad `kommittén`), inrättad genom rådets beslut av den 15 oktober 1968, antingen på eget initiativ eller på begäran av en medlemsstat.2. I kommittén skall medlemsstaternas röster vägas enligt artikel 148 i fördraget. Ordföranden får inte rösta.3. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom två dagar. Kommittén skall yttra sig med en majoritet på 45 röster.4. Kommissionen skall själv anta förslaget och omgående vidta åtgärderna om de är förenliga med kommitténs yttrande. Om förslaget inte är förenligt med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.Om rådet inte har fattat sitt beslut inom 15 arbetsdagar från det att förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas, såvida inte rådet med enkel majoritet har avvisat förslaget.Artikel 161. Vid tillämpning av förfarandet i denna artikel skall ordföranden utan dröjsmål hänskjuta ärendet till kommittén, antingen på eget initiativ eller på begäran av en medlemsstat.2. I kommittén skall medlemsstaternas röster vägas enligt artikel 148 i fördraget. Ordföranden får inte rösta.3. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Kommittén skall yttra sig med en majoritet på 45 röster.4. Kommissionen skall själv anta förslaget och omgående vidta åtgärderna om de är förenliga med kommitténs yttrande. Om förslaget inte är förenligt med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.Om rådet inte har fattat sitt beslut inom tre månader från det att förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas, såvida inte rådet med enkel majoritet har avvisat förslaget."2. Artiklarna 10 och 11 skall vara artikel 17 respektive 18.3. Bilagorna skall ersättas med bilagorna till detta direktiv.Artikel 2På förslag från kommissionen och före den 1 januari 1985 skall rådet besluta om gemenskapsbestämmelser i fråga om de kostnader för inspektioner som uppstår vid tillämpningen av detta direktiv.Artikel 31. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 januari 1985 och skall genast underrätta kommissionen om detta.2. Fram till genomförandet av artikel 4.2 och 4.3 i direktiv 64/433/EEG och utan att det påverkar bestämmelserna i artikel 8 i det direktivet, skall befintliga nationella bestämmelser i mottagarlandet på dagen för underrättelsen om det här direktivet, förfaranden som fastställs den dagen av medlemsstaterna vad avser de kontroller som föreskrivs i artikel 4.1 b, 4.2 och 4.3 i direktiv 64/433/EEG och certifiering av dessa kontroller fortsätta att gälla, med beaktande av fördragets allmänna bestämmelser.Artikel 4Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 7 februari 1983.På rådets vägnarH.-J. ROHROrdförande() EGT nr C 255, 7.10.1981, s. 2.() EGT nr C 267, 11.10.1982, s. 51.() EGT nr C 64, 15.3.1982, s. 26.() EGT nr 121, 29.7.1964, s. 2012/64.() EGT nr L 186, 8.7.1981, s. 20.() EGT nr L 255, 18.10.1968, s. 23.BILAGA 1 ALLMÄNNA VILLKOR FÖR GODKÄNNANDE AV ANLÄGGNINGAR Anläggningar skall vara utrustade med åtminstone följande:1. I lokaler där färskt kött framställs, bearbetas eller lagras:a) Ett vattentätt golv som är lätt att rengöra och desinficera, beständigt mot röta och lagt på ett sådant sätt att dräneringen underlättas. Vattnet skall ledas till golvbrunnar som är försedda med galler och vattenlås för att förhindra lukt. Dessa anläggningar skall i varje fall ha följande:- I fråga om sådana lokaler som avses i punkt 13 d och f i kapitel I, punkt 14 a i kapitel II och punkt 15 a i kapitel III, ett vattentätt golv som är lätt att rengöra och desinficera, beständigt mot röta och lagt på ett sådant sätt att dräneringen underlättas eller, i fråga om sådana utrymmen som avses i punkt 15 a, försett med en anordning som gör att vatten lätt kan avlägsnas.- I fråga om sådana lokaler som avses i punkt 16 a i kapitel III, ett vattentätt golv som är beständigt mot röta.b) Släta, tåliga och fukttäta väggar med ljus, tvättbar yta upp till minst två meters höjd, i slaktrum minst tre meters höjd. I kyl- och frysrum samt lager skall väggarna ha sådan yta till minst lagringshöjd. Hörn och kanter skall vara rundade eller motsvarande utom i lokaler som avses i punkt 16 a i kapitel III.Användningen av träväggar i lokaler som avses i punkt 16 i kapitel III är inte skäl för upphävande av ett godkännande, under förutsättning att dessa byggdes före den 1 januari 1983.c) Dörrar av tåligt, korrosionsfritt material och, om de är gjorda av trä, med en slät och fukttät beklädnad på båda sidor.d) Isoleringsmaterial som är luktfria och beständiga mot röta.e) Tillräcklig ventilation och, vid behov, effektiv utsugning av ånga.f) Tillräckligt naturligt eller artificiellt ljus som inte förvränger färger.2. a) Så nära arbetsplatserna som möjligt, ett tillräckligt antal tvättställ för rengöring och desinficering av händer och för rengöring av redskap med varmvatten. Kranarna får inte vara manövrerbara med händerna. För tvättning av händer skall tvättställen ha rinnande kallt och varmt vatten eller vatten som är förblandat till lämplig temperatur, produkter för rengöring och desinficering samt engångshanddukar.b) Anordningar för desinficering av redskap med varmvatten på minst 82 °C.3. Lämpliga skyddsanordningar mot skadedjur som insekter, gnagare osv.4. a) Verktyg och arbetsredskap som styckningsbord, bord med löstagbar styckningsyta, behållare, transportband och sågar, gjorda av korrosionsfritt material som inte kan påverka köttet och som är lätt att rengöra och desinficera. Trä är förbjudet utom i lokaler där det enda färska kött som lagras är hygieniskt förpackat färskt kött.b) Korrosionsfria anordningar och utrustning som uppfyller hygienkraven för- kötthantering,- lagring av köttbehållare, på ett sådant sätt att varken köttet eller behållarna kommer i direkt kontakt med väggar eller golv.c) Anordningar för hygienisk hantering och skydd av köttet under på- och avlastning.d) Särskilda vattentäta, korrosionsfria behållare för förvaring av kött som inte är avsett som livsmedel med lock och låsanordningar som förhindrar att icke behöriga personer avlägsnar innehållet, eller ett låsbart utrymme för sådant kött och sådana slaktbiprodukter om kvantiteterna kräver det eller om köttet och slaktbiprodukterna inte förs bort eller destrueras vid slutet av varje arbetsdag. När sådant kött förs bort med rännor och störtar bör dessa vara konstruerade och installerade för att undvika varje risk för nedsmittning av det färska köttet.5. Kylutrustning för att hålla köttets inre temperatur på de nivåer som krävs i detta direktiv. Utrustningen skall inkludera ett dräneringssystem som är förenat med avloppsrören och som inte utgör någon risk för nedsmittning av köttet.6. Tillgång till vatten av dricksvattenkvalitet under tryck enligt direktiv 80/778/EEG. Emellertid är tillförsel av annat vatten tillåten i undantagsfall för produktion av ånga, brandbekämpning och nedkylning av kylutrustning, under förutsättning att rören som installeras för detta ändamål utesluter att detta vatten används till andra ändamål och inte utgör någon smittorisk för det färska köttet. Rör med annat vatten än dricksvatten skall klart skilja sig från dem som används för dricksvatten.7. Tillgång till varmt dricksvatten enligt direktiv 80/778/EEG.8. Ett avloppssystem som uppfyller hygienkraven.9. En lämpligt utrustad låsbar lokal som är avsedd uteslutande för veterinärt bruk eller, i fråga om lagerlokaler enligt punkt 16 i kapitel III, lämpliga inrättningar.10. Inrättningar som möjliggör att de veterinärundersökningar som föreskrivs i detta direktiv kan utföras effektivt vid varje tidpunkt.11. Ett tillräckligt antal omklädningsrum med släta, vattentäta, tvättbara väggar och golv, tvättställ, duschar och vattenklosetter. De senare får inte ha direkt kontakt med arbetslokalerna. Tvättställen skall ha rinnande varmt och kallt vatten eller vatten som är förblandat till lämplig temperatur, produkter för rengöring och desinficering av händer samt engångshanddukar. Kranarna får inte vara manövrerbara med händerna. Ett tillräckligt antal sådana tvättställ skall finnas i anslutning till klosetterna.12. Ett utrymme och lämpliga anordningar för rengöring och desinficering av transportmedel. Detta utrymme och dessa anordningar är inte obligatoriska om det finns bestämmelser som kräver att transportmedel skall rengöras och desinficeras vid officiellt auktoriserade anläggningar.KAPITEL I SÄRSKILDA VILLKOR FÖR GODKÄNNANDE AV SLAKTERIER 13. Utöver de allmänna kraven skall slakterier vara utrustade med åtminstone följande:a) Tillräckliga uppställningsplatser eller, om klimatet tillåter det, inhägnader för djuren. Väggar och golv skall vara tåliga, fukttäta och lätta att rengöra och desinficera. Det skall finnas anordningar för att ge djuren vatten och om nödvändigt utfodra dem samt ett lämpligt avloppssystem för att leda avloppsvatten till golvbrunnar som är försedda med galler och vattenlås.b) Slaktrum stora nog för att arbetet skall kunna utföras på ett lämpligt sätt. I slaktlokaler där både grisar och andra djur slaktas skall en särskild plats avsättas för grisar. En sådan särskild plats är dock inte nödvändig om slakten av grisar och slakten av andra djur äger rum vid olika tidpunkter, men i sådana fall skall skållning, avborstning, skrapning och svedning ske på särskilda platser som är tydligt skilda från slaktlinjen antingen genom en fri yta på minst fem meter eller genom en skiljevägg som är minst tre meter hög.c) Tillräckligt stora separata utrymmen som uteslutande används för- tömning och rengöring av magar och tarmar,- bearbetning av tarmar och komagar, om detta arbete utförs på slakteriet,- putsning och rengöring av andra slaktbiprodukter än dem som nämns i föregående strecksatser, inklusive ett separat utrymme för förvaring av huvuden på tillräckligt avstånd från slaktbiprodukterna, om denna bearbetning sker i slakteriet och inte äger rum efter slaktlinjen;- förvaring av hudar, horn, hovar, klövar och svinborst om dessa inte förs bort från slakteriet på dagen för slakten.d) Ett separat utrymme för förpackning av slaktbiprodukter om detta sker i slakteriet.e) Låsbara lokaler eller, om klimatet tillåter det, inhägnader för djur som är eller misstänks vara sjuka. Låsbara lokaler som är avsedda för slakt av sådana djur, förvaring av beslagtaget kött. Lokaler reserverade för slakt av dessa djur behövs inte i ett godkänt slakteri där medlemsstaternas bestämmelser förbjuder slakt av djuren samma dag som slakt sker av djur vars kött är avsett för handel inom gemenskapen eller kräver att de slaktas först efter fullgjord slakt av de djur vars kött är avsett för handel inom gemenskapen och att åtgärder vidtas för att förhindra förorening av sådant kött. I detta fall skall lokalerna rengöras och desinficeras under officiell övervakning innan de åter används för slakt av djur avsedda för handel inom gemenskapen eller så skall åtgärder vidtas för att säkerställa att dessa djur inte slaktas i den godkända anläggningen utan i separata lokaler som är avsedda för detta ändamål.f) Tillräckligt stora kylrum som är utrustade med korrosionsfria anordningar för att förhindra att köttet kommer i kontakt med väggar eller golv när det flyttas eller hanteras.g) Anordningar för att kontrollera tillträdet till och från slakteriet.h) En tydlig åtskillnad mellan byggnadens rena och orena delar för att skydda den rena delen från förorening.i) Sådan utrustning att uppslaktningen efter bedövningen så långt möjligt kan ske på det upphängda djuret. Under inga omständigheter får det upphängda djuret vidröra golvet under slakthanteringen.j) Ett hängbanesystem för vidare hantering av köttet.k) Om gödsel förvaras på slakteriets område, en särskild avdelning för gödsel.l) Ett utrymme som är lämpligt utrustat för att utföra trikinundersökningar om sådana undersökningar utförs i anläggningen.KAPITEL II SÄRSKILDA VILLKOR FÖR GODKÄNNANDE AV STYCKNINGSANLÄGGNINGAR 14. Utöver de allmänna kraven skall styckningsanläggningar vara utrustade med åtminstone följande:a) Kylutrymmen stora nog för att bevara köttet och, när förpackning av kött sker i anläggningen, ett separat utrymme för förpackat kött.b) Ett rum för styckning, urbening och inslagning som är utrustat med termograf eller fjärrtermograf.c) Ett rum för emballering, såvida inte de villkor som föreskrivs i punkt 62 i kapitel XI är uppfyllda.d) En lokal för förvaring av förpacknings- och inslagningsmaterial.KAPITEL III SÄRSKILDA VILLKOR FÖR GODKÄNNANDE AV LAGERLOKALER 15. Utöver de allmänna kraven skall lagerlokaler i vilka färskt kött lagras i enlighet med punkt 65 första strecksatsen i kapitel XIII vara utrustade med åtminstone följande:a) Tillräckligt stora kylrum som är lätta att rengöra och i vilka färskt kött kan lagras vid de temperaturer som föreskrivs i punkt 65 första strecksatsen.b) En termograf eller fjärrtermograf i varje lagerutrymme.16. Utöver de allmänna kraven skall lagerlokaler i vilka färskt kött lagras i enlighet med punkt 65 andra strecksatsen i kapitel XIII vara utrustade med åtminstone följande:a) Tillräckligt stora utrymmen som är lätta att rengöra och i vilka färskt kött kan lagras vid de temperaturer som föreskrivs i punkt 65 andra strecksatsen.b) En termograf eller fjärrtermograf i varje lagerutrymme.KAPITEL IV PERSONALHYGIEN OCH HYGIEN HOS LOKALER OCH UTRUSTNING I ANLÄGGNINGARNA 17. Absolut renlighet skall avkrävas personal, lokaler och utrustning.a) Särskilt skall personalen bära arbetskläder och huvudbonad samt, om nödvändigt, nackskydd. Personal som arbetar med slakt av djur, bearbetning eller hantering av kött skall tvätta och desinficera händerna flera gånger under arbetsdagen och varje gång arbetet återupptas. Personer som har varit i kontakt med sjuka djur eller infekterat kött skall omedelbart efteråt noggrant tvätta händer och armar med varmvatten och därefter desinficera dem. Rökning är förbjuden i arbets- och lagerlokaler.b) Inga djur får komma in i anläggningarna utom, i fråga om slakterier, djur avsedda för slakt och, vad gäller slakteriområdet, djur som är nödvändiga för driften av slakteriet. Gnagare, insekter och andra skadedjur skall systematiskt bekämpas.c) Utrustning och redskap som används vid hantering av kött skall hållas rena och i gott skick. De skall rengöras noggrant och desinficeras flera gånger under arbetsdagen, vid slutet av arbetsdagen och innan de återanvänds när de blivit nedsmutsade.18. Lokaler, utrustning och arbetsredskap får inte användas till andra ändamål än arbete med färskt kött. Detta krav skall inte tillämpas på transportutrustning som används i de lokaler som avses i punkt 16 a i kapitel III när köttet är förpackat. Köttstyckningsredskap får användas uteslutade för styckning av kött.19. Kött och köttbehållare får inte komma i direkt kontakt med golvet.20. Dricksvatten skall användas till alla ändamål. Annat vatten får dock i undantagsfall användas till produktion av ånga, under förutsättning att de rör som installeras för detta ändamål inte gör det möjligt att använda vattnet till andra ändamål och inte utgör någon risk för nedsmittning av färskt kött. Därutöver får annat vatten i undantagsfall användas för nedkylning av kylutrustning. Rör för annat vatten än dricksvatten skall vara tydligt urskiljbara från rör som används för dricksvatten.21. Utspridning av sågspån eller liknande material på golvet i arbetslokalerna och i lagringslokaler för färskt kött är förbjudet.22. Rengöringsmedel, desinfektionsmedel och liknande medel skall användas på ett sådant sätt att redskap, arbetsutrustning och färskt kött inte påverkas negativt. Efter desinficering skall redskap och arbetsutrustning sköljas grundligt med dricksvatten.23. Det är förbjudet för personer som kan förorena köttet att arbeta med eller hantera kött.24. Ett hälsointyg skall avkrävas varje person som arbetar med kött. Intyget skall ange att det inte föreligger något hinder för en sådan anställning, det skall förnyas årligen samt varje gång en officiell veterinär kräver det och skall förvaras tillgängligt för denne.KAPITEL V HÄLSOKONTROLL FÖRE SLAKT 25. Djuren skall genomgå en hälsokontroll samma dag som de kommer till slakteriet. Hälsokontrollen skall upprepas omedelbart före slakt om djuren övernattar på slakteriet.26. Den officielle veterinären skall utföra hälsokontrollen före slakt i enlighet med god yrkessed och i tillfredsställande belysning.27. Hälsokontrollen skall fastställa följande:a) Om djuren lider av en sjukdom som kan överföras till människor och djur eller om de visar symtom på eller är i ett allmäntillstånd som tyder på att sjukdom skulle kunna bryta ut.b) Om djuren visar symtom på en sjukdom eller en nedsättning av allmäntillståndet som sannolikt kan göra köttet otjänligt som livsmedel. Uppmärksamhet skall också ägnas åt tecken på att djuren kan ha tillförts ämnen med farmakologisk verkan eller ha tillförts andra ämnen som kan göra köttet skadligt för människors hälsa.c) Om djuren är uttröttade, upphetsade eller skadade.28. Djuren får inte slaktas oma) de visar något av de tecken eller symtom som avses i punkt 27 a och b,b) de inte har vilat under en tillräckligt lång period som, i fråga om uttröttade eller upphetsade djur, inte får vara kortare än 24 timmar såvida inte den officielle veterinären beslutar om annat med avseende på handel inom gemenskapen,c) någon form av tuberkulos har upptäckts hos dem.KAPITEL VI HYGIEN VID SLAKT OCH STYCKNING 29. Slaktdjur som förs in i slaktlokalen skall slaktas omedelbart och avblodning, avhudning eller avlägsnande av borst samt urtagning skall ske på ett sätt som gör att förorening av köttet undviks.30. Avblodningen skall vara fullständig. Blod som är avsett som livsmedel skall samlas i absolut rena behållare. Det får inte röras om med handen utan endast med redskap som uppfyller hygienkraven.31. Omedelbar och fullständig avhudning är obligatorisk, utom i fråga om grisar. När grisar inte avhudas skall borsten genast avlägsnas och för detta ändamål får avborstningsmedel användas under förutsättning att grisarna sköljs noggrant med dricksvatten efteråt.32. Urtagningen skall utföras omedelbart och vara avslutad senast 45 minuter efter bedövningen eller, i fråga om rituell slakt, en halvtimme efter avblodningen. Lungor, hjärta, lever, njurar, mjälte och krös får antingen lossas eller lämnas kvar i slaktkroppen vid sina naturliga fästen. Om de lossas skall de numreras eller märkas på något sätt så att det är möjligt att fastställa vilken slaktkropp de hör till. Detta gäller även huvud, tunga, matstrupe och varje annan del av djuret som behövs för besiktning. De ovan nämnda delarna skall bli kvar i närheten av slaktkroppen till dess besiktningen är avslutad. I fråga om alla djurarter skall njurarna tas fram från sina fettkapslar. I fråga om nötkreatur, svin och hovdjur skall även njurens bindvävskapsel avlägsnas.33. Det är förbjudet att lämna kvar knivar o.d. i slaktkroppen. Att torka kött med trasor av tyg eller annat material liksom uppblåsning med tryckluft är förbjudet. Uppblåsning av ett organ kan dock tillåtas för religiösa ändamål, under förutsättning att organet undantas från handel inom gemenskapen.34. Slaktkroppar av hovdjur, av grisar äldre än fyra veckor och av nötkreatur äldre än sex månader skall lämnas till besiktning kluvna i två kroppshalvor längs ryggraden. Om undersökningen gör det nödvändigt får den officielle veterinären kräva att även andra skallar eller slaktkroppar klyvs på längden.35. Slaktkroppar får inte styckas och ingen del av ett slaktat djur får föras bort eller bearbetas innan besiktningen är avslutad.36. Anhållet kött, magar, tarmar och oätliga biprodukter skall snarast möjligt placeras i särskilda utrymmen.37. Om blod eller slaktbiprodukter från flera djur samlas i samma behållare innan hälsokontrollen efter slakt är avslutad skall hela innehållet undantas från handel inom gemenskapen om slaktkroppen av ett av dessa djur förklaras vara otjänlig som livsmedel.KAPITEL VII HÄLSOKONTROLL EFTER SLAKT 38. Alla delar av djuret, inklusive blodet, skall genomgå en hälsokontroll efter slakt för att säkerställa att köttet är tjänligt som livsmedel.39. Hälsokontrollen efter slakt skall omfatta följande:a) Okulärbesiktning av det slaktade djuret, särskilt de organ som avses i b.b) Palpation av vissa organ, särskilt lungor, lever, mjälte, tunga och vissa lymfknutor samt, beroende på de slutsatser som den officielle veterinären drar, uterus och juver.c) Anskärning av vissa organ och lymfknutor. Om besiktning eller palpering av vissa organ tyder på att djuret har skador som kan förorena slaktkroppar, utrustning, personal eller arbetslokaler får dessa organ inte anskäras i slaktlokalen eller i något annan del av anläggningen där färskt kött kan förorenas.d) Undersökning av avvikelser beträffande konsistens, färg, lukt och vid behov smak.e) Vid behov laboratorieundersökning, särskilt av de ämnen som avses i artikel 4.1 b.40. Den officielle veterinären skall särskilt utföra följande:a) Besiktning av blodets färg, dess koaguleringsförmåga och den eventuella förekomsten av främmande partiklar i blodet.b) Undersökning av skalle och strupe. Mandibular-, retrofaryngeal- och parotideallymfknutorna (lnn. mandibulares, retropharyngiales och parotidei). I fråga om nötkreatur och svin skall tonsillerna avlägsnas efter undersökningen.c) Undersökning av luftstrupe, lungor och foderstrupe, bronkial- och mediastinallymfknutor (lnn. bifurcationes, eparteriales och mediastinales). Luftstrupen och bronkernas huvudgrenar skall öppnas med längssnitt och lungorna skall dessutom anskäras vinkelrätt över diafragmalobernas bakre tredjedel.d) Undersökning av hjärtsäck och hjärta. Hjärtkamrarna skall öppnas med längsgående snitt varefter skiljeväggen mellan kamrarna genomskäres.e) Undersökning av mellangärde.f) Undersökning av lever samt gallblåsa och gallgångarna.g) Undersökning av mag-tarmkanal, krös, mag- och kröslymfknutor (lnn. gastrici, mesenterici, craniales och caudales).h) Undersökning av mjälte.i) Undersökning av njurar och njurlymfknutor (lnn. renales) samt urinblåsan.j) Undersökning av lungsäck och bukhinna.k) Undersökning av könsorgan. Hos kor öppnas uterus med ett längdsnitt om den skall användas som livsmedel. Hos galtar och tjurar de ytliga ljumsklymfknutorna (lnn. inguinales superficiales).l) Undersökning av juver med lymfknutor (lnn. supramammarii). Hos kor skall vardera halvan av juvret öppnas med ett långt djupt snitt ända ned till mjölkcisternerna (sinus lactiferes) om juvret skall användas som livsmedel.m) Undersökning av navelregion och leder hos unga djur. I tveksamma fall skall navelregionen anskäras och lederna öppnas.I ovan nämnda lymfknutor görs systematiskt åtskilliga snitt och knutorna besiktigas.I tveksamma fall görs dessutom på samma sätt snitt i följande lymfknutor: boglymfknutorna (lnn. cervicales superficiales), framkroppens övriga lymfknutor (lnn. axillares proprii et primae costae), de främre bröstbenslymfknutorna (lnn. sternales craniales), de djupa halslymfknutorna (lnn. cervicales profundi et costocervicales), poplitei, subiliaci och ischiatici), höftledslymfknutorna (lnn. iliaci), lymfknutorna i länden (lnn. lumbales) samt de ytliga lymfknutorna i ljumskarna (lnn. inguinales superficiales). Hos får och getter skall öppnande av hjärtat, lossande av tungan, snitt i lungor och bronker samt i lymfknutor endast göras i undantagsfall, men dessa organ och lymfknutor skall undersökas.I fråga om svin skall snitt i huvudets lymfknutor, med undantag för den mandibulära lymfknutan, samt snitt i lungornas, matsmältningskanalens och njurarnas lymfknutor göras endast i undantagsfall, men dessa organ och lymfknutor skall undersökas. Det snitt i lungorna som nämns i c är inte nödvändigt när lungorna inte är avsedda som livsmedel.41. Därutöver skall den officielle veterinären systematiskt utföra följande:A. Undersökning av dynta) hos nötkreatur äldre än sex veckor. Denna undersökning skall omfatta undersökning av följande:- Tungan, med ett längssnitt genom muskulaturen på undersidan utan att skada själva tungan alltför mycket.- Matstrupen efter friläggning från luftstrupen.- Hjärtat med ett från hjärtörat till apex löpande snitt i båda hjärthalvorna, utöver det i punkt 40 d föreskrivna snittet.- Den yttre tuggmuskulaturen, i vilken två snitt skall göras parallellt med underkäken.- Den inre tuggmuskulaturen, som skall anskäras med ett snitt.- Okulärbesiktning av mellangärde efter friläggning av de serösa hinnorna (görs inte på kalvar).- Slaktkroppens synliga muskelytor.b) hos svin direkt synliga muskelytor, särskilt lårmuskulaturen, bukväggen, psoasmuskulaturen som frilagts från fettvävnad, diafragmapelarna, interkostalmuskulaturen, hjärtat, tungan och struphuvudet.B. Undersökning av distomatos hos nötkreatur, får och getter med snitt på leverns baksida så att gallgångarna öppnas, samt hos nötkreatur med ett djupt snitt vid basen av lobus candatus.C. Undersökning av rots hos hovdjur genom en noggrann besiktning av slemhinnorna i luftrör, svalg och näshåla samt näsans bihålor efter delning av huvudet i mittlinjen och avlägsnande av näsans skiljevägg.Denna undersökning kan dock ersättas av alternativa undersökningar i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 16.D. Färskt kött från tamsvin som innehåller skelettmuskulatur (tvärstrimmiga muskler) skall genomgå en trikinundersökning under den officielle veterinärens övervakning och ansvar.Denna undersökning skall utföras i enlighet med vedertagna, vetenskapligt erkända metoder, särskilt metoder som definieras i gemenskapens direktiv eller i andra internationella föreskrifter.Resultaten skall utvärderas mot en referensmetod som fastställs i enlighet med förfarandet i artikel 16 och efter det att Vetenskapliga veterinärmedicinska kommittén har avgivit yttrande. Metodens tillförlitlighet skall minst motsvara den trikinundersökning som föreskrivs i punkt 1 i bilaga 1 till direktiv 77/96/EEG.Kommissionen skall offentliggöra referensmetoden i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.KAPITEL VIII KRAV PÅ KÖTT FÖR STYCKNING 42. Att stycka i mindre delar än de som avses i artikel 3.1 A eller bena ur är tillåtet endast i styckningsanläggningar.43. Anläggningens produktionschef eller hans företrädare skall underlätta övervakningen av anläggningen, särskilt av varje hantering som anses nödvändig, och skall ge det övervakande organet tillgång till nödvändiga anordningar. Särskilt skall han på begäran kunna meddela den officielle veterinär som ansvarar för övervakningen varifrån köttet som förs till styckningsanläggningen kommer.44. Kött som inte uppfyller kraven i artikel 3.1 B b får inte föras till godkända styckningsanläggningar såvida det inte placeras i särskilda lagringsutrymmen. Det skall styckas på andra platser eller vid andra tidpunkter än kött som uppfyller kraven. Den officielle veterinären skall vid varje tidpunkt ha tillträde till samtliga lager- och arbetslokaler för att säkerställa att ovan nämnda bestämmelser följs strikt.45. a) Färskt kött skall föras till de lokaler som föreskrivs i punkt 14 b i kapitel II efterhand som behov uppstår. Så snart det är styckat och i förekommande fall förpackat skall köttet flyttas till det relevanta utrymme som avses i punkt 14 a i kapitel II.b) Under styckning, urbening, inslagning och förpackning skall köttets kärntemperatur hållas konstant vid högst + 7 °C. Under styckning får temperaturen i styckningslokalen inte överstiga +12 °C.c) Trots a och b får köttet styckas i varmt tillstånd. I så fall skall köttet flyttas direkt från slakthallen till styckningslokalen. Dessutom skall slakteri och styckningslokal vara belägna i samma husgrupp och tillräckligt nära varandra för att köttet skall kunna flyttas i ett enda arbetsmoment, och styckningen skall utföras omedelbart efter överflyttningen. Så snart det styckats och i förekommande fall förpackats skall det placeras i ett lämpligt kylrum.d) Styckningen skall utföras på ett sådant sätt att nedsmutsning av köttet undviks. Bensplitter och blodklumpar skall avlägsnas. Kött från styckningen och som inte är avsett som livsmedel skall samlas i de anordningar som avses i punkt 4 d allteftersom det styckas.KAPITEL IX HYGIENKONTROLL AV STYCKAT OCH LAGRAT KÖTT 46. Godkända styckningsanläggningar och godkända kylhus skall övervakas av en officiell veterinär. Denne skall underrättas i god tid före styckning av kött som är avsett för handel inom gemenskapen.47. Den övervakning som den officielle veterinären utför skall omfatta följande:- Kontroll av mottaget och avsänt färskt kött.- Hygienkontroll av färskt kött som förvaras i de anläggningar som avses i punkt 46 och som är avsett för handel inom gemenskapen.- Hygienkontroll av färskt kött som är avsett för handel inom gemenskapen före styckning och när det lämnar de anläggningar som avses i punkt 46.- Utarbetande och utfärdande av de dokument som föreskrivs i artikel 3.1 A f samt i punkt 54 i kapitel X.- Övervakning av renligheten i lokalerna, hos anordningarna och utrustningen enligt föreskrifterna i kapitel IV och av personalens hygien, inklusive klädseln.- All provtagning som krävs för laboratorieundersökning, exempelvis prov för att upptäcka förekomst av skadliga mikroorganismer, tillsatser eller andra otillåtna kemiska substanser. Resultaten av sådana prover skall protokollföras.- Varje annan övervakning som veterinären anser vara nödvändig för att säkerställa att bestämmelserna i detta direktiv följs.KAPITEL X KONTROLLMÄRKNING 48. En kontrollmärkning skall utföras under den officielle veterinärens ansvar. För detta ändamål skall han inneha och underhållaa) den utrustning som är avsedd för kontrollmärkning och som han får överlämna till assistenter endast vid tidpunkten för märkningen och under så lång tid som behövs för detta ändamål,b) etiketter och inslagningsmaterial som är märkta på det sätt som föreskrivs i detta kapitel. Etiketterna och inslagningsmaterialet skall överlämnas till assistenterna när de skall användas och i det antal som behövs.49. Kontrollmärkningen skall utgöras ava) antingen en oval som är minst 6,5 cm bred och 4,5 cm hög med följande uppgifter i fullt läsliga bokstäver:- överst avsändarlandets initialer med versaler (t.ex. något av följande):B/D/DK/F/GR/IRL/I/L/NL/UK,åtföljt av anläggningens veterinärkontrollnummer,- nederst någon av följande initialer: CEE, EEG, EWG, EØF, EEC eller EOK.b) eller en oval som är minst 6,5 cm bred och 4,5 cm hög med följande uppgifter i fullt läsliga bokstäver:- överst namnet på det avsändande landet med versaler,- i mitten anläggningens veterinärkontrollnummer,- nederst någon av följande initialer: CEE, EEG, EWG, EØF, EEC eller EOK.Bokstäverna skall vara minst 0,8 cm höga och siffrorna minst 1 cm höga.Kontrollmärkningen får därutöver omfatta en angivelse av den officielle veterinär som utfört hälsoundersökningen av köttet.50. Slaktkroppar skall märkas med färg- eller brännstämpel i enlighet med punkt 49:- Slaktkroppar som väger mer än 65 kg skall märkas på varje halva på åtminstone följande ställen: lårets utsida, länd, rygg, bröst och bog.- Övriga slaktkroppar skall märkas på minst fyra ställen; på bogarna och lårens utsidor.51. Lever från nötkreatur, svin och hovdjur skall märkas med brännstämpel i enlighet med punkt 49.Alla andra slaktbiprodukter skall märkas med färg- eller brännstämpel i enlighet med punkt 49 såvida det inte är inslaget eller förpackat och märkt i enlighet med punkt 54 och 55.52. Styckningsdelar av officiellt märkta slaktkroppar som fås i styckningsanläggningarna skall märkas med färg- eller brännstämpel i enlighet med punkt 49, såvida de inte är inslagna eller förpackade.53. Förpackningen skall alltid vara märkt i enlighet med punkt 54.54. Förpackat styckat kött och förpackade slaktbiprodukter enligt punkt 51 och 52 skall bära en kontrollmärkning i enlighet med punkt 49 som innehåller styckningsanläggningens veterinärkontrollnummer i stället för slakteriets. Märkningen skall sättas på en etikett som fästs på förpackningen eller trycks på förpackningen på ett sådant sätt att den bryts när förpackningen öppnas. Etiketten skall också ha ett serienummer, om inte den behöriga centrala myndigheten beslutar att detta är frivilligt för handel inom gemenskapen. När styckat kött eller slaktbiprodukter slås in i enlighet med punkt 61 i kapitel XI får den etikett som avses ovan fästas på omslaget. I fråga om slaktbiprodukter som förpackas i ett slakteri skall veterinärkontrollnumret i stämpeln vara det berörda slakteriets.55. Utöver kraven i punkt 54 skall, när färskt kött slås in i konsumentförpackningar, en kopia av den kontrollmärkning som krävs enligt punkt 49 a även tryckas på omslaget eller på en etikett som fästs på omslaget. Märkningen skall omfatta styckningsanläggningens veterinärkontrollnummer i stället för slakteriets. De dimensioner som anges i punkt 49 behöver inte tillämpas på den märkning som krävs enligt denna punkt. I fråga om slaktbiprodukter som förpackas i ett slakteri skall dock veterinärkontrollnumret i stämpeln vara slakteriets.56. Kött från hovdjur och dess förpackning skall bära en speciell märkning som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 16.57. De färgämnen som får användas för märkning av färskt kött skall beslutas i enlighet med förfarandet i artikel 16. Till dess beslutet fattas får endast metylviolett användas för detta ändamål.KAPITEL XI INSLAGNING OCH EMBALLERING AV FÄRSKT KÖTT 58. a) Förpackningar (t.ex. lådor, kartonger) skall uppfylla samtliga hygienbestämmelser, särskilt följande:- De får inte ändra köttets organoleptiska egenskaper.- De får inte överföra ämnen till köttet som kan vara skadliga för människors hälsa.- De skall vara tillräckligt kraftiga för att säkert skydda köttet under transport och hantering.b) Förpackningar får bara återanvändas för kött om de är tillverkade av ett korrosionsfritt material som är lätt att rengöra och om de innan de återanvänds rengörs och desinficeras.59. När färskt styckat kött eller slaktbiprodukter slås in skall detta arbetsmoment utföras omedelbart efter styckningen och i enlighet med hygienkraven.Med undantag av stycken av solitt underhudsfett av gris och magar skall styckat kött och slaktbiprodukter i samtliga fall förses med ett skyddande omslag om det inte hänger under hela transporten.Ett sådant omslag skall vara genomskinligt och färglöst och dessutom uppfylla kraven i punkt 58 a första och andra strecksatsen. Det får inte återanvändas för inslagning av kött.60. Inslaget kött skall emballeras.61. När omslaget uppfyller samtliga skyddskrav i fråga om förpackning behöver det dock inte vara genomskinligt och färglöst och placering av köttet i ytteremballage är inte nödvändigt om villkoren i punkt 58 uppfylls.62. Stycknings-, urbenings-, inslagnings- och förpackningsarbete får äga rum i samma lokal under förutsättning att följande villkor uppfylls:a) Lokalen skall vara tillräckligt stor och ordnad så att hygienen i arbetsmomentet säkerställs.b) Emballage och inslagningsmaterial skall omedelbart efter framställning förslutas i ett förseglat yttre skydds-omslag. Skyddsomslaget skall skyddas från skada under transporten till anläggningen och förvaras under hygieniska förhållanden i ett separat utrymme i anläggningen.c) Lokalerna för förvaring av förpackningsmaterial skall vara fria från damm och skadedjur och inte ha luftförbindelse med lokaler som innehåller ämnen som kan förorena färskt kött. Förpackningsmaterial får inte förvaras på golvet.d) Emballagematerialet skall iordningställas under hygieniska förhållanden innan det flyttas till lokalen.e) Emballagematerialet skall föras in i lokalen under hygieniska förhållanden och utan dröjsmål. Det får inte hanteras av personal som arbetar med färskt kött.f) Omedelbart efter förpackning skall köttet placeras i de föreskrivna lagerlokalerna.63. Förpackningsmaterial som avses i detta kapitel får endast innehålla styckat kött från samma djurart.KAPITEL XII HÄLSOINTYG 64. Originalet av det hälsointyg som måste åtfölja köttet under transporten till mottagarlandet skall vara utfärdat av en officiell veterinär vid tidpunkten för lastningen.Intyget skall till form och innehåll motsvara mallen i bilaga 2 och skrivas på åtminstone det officiella språket eller språken i mottagarlandet. Intyget skall upprättas på ett och samma pappersark.KAPITEL XIII LAGRING 65. - Färskt kött skall kylas omedelbart efter hälsokontrollen efter slakt och hållas vid en konstant kärntemperatur av högst +7 °C för slaktkroppar och styckdelar och + 3 °C för slaktbiprodukter.- Färskt kött som är avsett för frysning skall efter slakten och efterföljande temperaturutjämningsperiod genomgå snabbinfrysning. Det frysta köttet skall förvaras vid en temperatur av   12 °C eller kallare.66. Ingen annan produkt som kan påverka köttets hygien eller förorena det får lagras i de utrymmen som avses i punkt 15 och 16 i kapitel III såvida inte köttet förpackas och lagras separat.67. Lagringstemperaturen i de lagerlokaler som avses i punkt 15 och 16 i kapitel III skall journalföras.KAPITEL XIV TRANSPORT 68. Färskt kött skall transporteras i förseglade transportmedel som är utformade och utrustade på ett sådant sätt att de temperaturer som anges i kapitel XIII bibehålls under hela transporten.När kött transporteras från ett slakteri till en styckningsanläggning i samma medlemsstat krävs inte försegling.69. Transportmedel som är avsedda för att transportera sådant kött skall uppfylla följande krav:a) De invändiga ytorna eller andra delar som kan komma i kontakt med köttet skall vara tillverkade av ett korrosionsfritt material som inte kan påverka köttets organoleptiska egenskaper eller göra köttet skadligt för människors hälsa. Dessa ytor skall vara släta och lätta att rengöra och desinficera.b) De skall förses med tillräckliga anordningar för att skydda köttet mot insekter och damm och vara vattentäta.c) För transport av slaktkroppar, halva slaktkroppar och kvartsparter samt styckat kött som inte är förpackat skall transportmedlen vara utrustade med korrosionsbeständiga anordningar för att stadigt hänga köttet på ett sådant sätt att det inte kan vidröra golvet. Denna bestämmelse skall inte tillämpas på hygieniskt förpackat fryst kött. Vid flygtransport krävs dock inte upphängningsanordningar, under förutsättning att lämpliga korrosionsfria anordningar finns för hygienisk lastning, förvaring och avlastning av köttet.70. Transportmedel som är avsedda för att transportera kött får inte i något fall användas för att transportera levande djur eller någon produkt som sannolikt kan påverka eller förorena köttet.71. Ingen annan produkt som kan påverka köttets hygien eller förorena det får transporteras samtidigt i samma transportmedel såvida inte erforderliga försiktighetsåtgärder vidtas. Dessutom får inte magar transporteras i sådana transportmedel om de inte är skållade och rengjorda, och inte heller huvuden och fötter om de inte är flådda eller skållade och befriade från borst.72. Färskt kött får bara transporteras i ett fordon eller en container som är ren och har desinficerats.73. Slaktkroppar, halva slaktkroppar och kvartsparter, med undantag av fryst kött förpackat i enlighet med hygienkraven, skall hänga under hela transporten utom vid lufttransport i enlighet med punkt 69 c.Andra styckningsdelar och slaktbiprodukter skall hängas eller placeras på stöd om de inte är förpackade eller förvaras i korrosionsfria containrar. Sådana stöd, förpackningar eller containrar skall uppfylla hygienkraven, särskilt vad gäller förpackning, enligt bestämmelserna i detta direktiv. Inälvor skall alltid transporteras i kraftiga vatten- och fettäta förpackningar som endast får återanvändas efter rengöring och desinficering.74. Den officielle veterinären skall före avsändandet säkerställa att transportfordonen eller containrarna och lastningsförhållandena uppfyller hygienkraven i detta kapitel.BILAGA 2 MALL >Start Grafik>HYGIENINTYGför färskt kött som är avsett att sändas till en medlemsstat () i EEGNr () ...Avsändarland: ...Ministerium: ...Avdelning: ...Referens: ...(frivillig uppgift)I. Identifiering av köttKött från ...(djurart)Typ av styckningsdelar: ...Typ av förpackning: ...Antal styckningsdelar eller förpackningar: ...Månad(er) och år när de frystes: ...Nettovikt: ...II. Köttets ursprungAdress(er) och veterinärkontrollnummer på det/de godkända slakteriet/slakterierna: ......Adress(er) och veterinärkontrollnummer på den/de godkända styckningsanläggningen/-arna: ......Adress(er) och veterinärkontrollnummer på det/de godkända kylhuset/kylhusen: ......III. Köttets destinationKöttet skall att sändas från ...(avsändningsort)till ...(destinationsland och -ort)med följande transportmedel (): ...() Färskt kött: I enlighet med det direktiv som avses i IV i detta intyg, alla delar som är lämpliga som livsmedel från tama nötkreatur, svin, får och getter samt hovdjur och som inte har genomgått någon konserverande behandling; kylt och fryst kött betraktas dock som färskt kött.() Frivilligt.() I fråga om järnvägsvagnar och lastbilar anges registreringsnumret, i fråga om flygplan flightnumret och i fråga om båtar namnet och i förekommande fall numret på containern.Avsändarens namn och adress: ......Mottagarens namn och adress: ......IV. HälsodeklarationJag intygar som officiell veterinär att det ovan beskrivna köttet framställdes under de villkor som reglerar produktion och kontroll enligt föreskrifterna i direktiv 64/433/EEG om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött inom gemenskapen och att det därför anses vara tjänligt som livsmedel.Utfärdat i den ......(veterinärens namnteckning)>Slut Grafik>


Avis juridique important

|

32001L0100

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/100/EG av den 7 december 2001 om ändring av rådets direktiv 70/220/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot luftförorening genom avgaser från motorfordon (Text av betydelse för EES)

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 016 , 18/01/2002 s. 0032 - 0034

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/100/EGav den 7 december 2001om ändring av rådets direktiv 70/220/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot luftförorening genom avgaser från motorfordon(Text av betydelse för EES)EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 i detta,med beaktande av kommissionens förslag(1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2),i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget(3), ochav följande skäl:(1) Rådets direktiv 70/220/EEG(4) är ett av särdirektiven inom det typgodkännandeförfarande som fastställts i rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon(5).(2) Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 98/69/EG av den 13 oktober 1998 om åtgärder mot luftförorening genom avgaser från motorfordon och om ändring av rådets direktiv 70/220/EEG(6) infördes specifika gränsvärden för kolmonoxid och kolväten i kombination med ett nytt test för att mäta dessa utsläpp vid låga temperaturer för att anpassa funktionen hos utsläppskontrollsystemet hos fordon i kategori M1 1 och kategori N1, klass I, och som är utrustade med motorer med styrd tändning till de omgivande villkor som råder i praktiken.(3) Kommissionen har fastställt lämpliga gränsvärden för utsläpp vid låga temperaturer för fordon i kategori N1 klass II och III och som är utrustade med motorer med styrd tändning. Det är nu lämpligt att låta provet vid låga temperaturer omfatta även fordon i kategori M1 som är utrustade med motorer med styrd tändning och som är avsedda för fler än sex passagerare och fordon i kategori M1 som är utrustade med motorer med styrd tändning och vars maximala vikt överstiger 2500 kg. Dessa fordon omfattades tidigare inte av provet vid låga temperaturer.(4) Med tanke på deras utsläppskaraktäristik är det lämpligt att undanta fordon med motorer med styrd tändning som drivs enbart med gasformigt bränsle (gasol eller naturgas) från lågtemperatursprovet. Fordon som har ett bränslesystem där bensindriften endast skall användas i nödfall och vid start, och som har en bensintank som rymmer högst 15 liter bränsle, skall anses som fordon som enbart kan drivas med ett gasformigt bränsle.(5) Det är lämpligt att anpassa provet för utsläpp vid låga temperaturer till provet för utsläpp vid normal omgivande temperatur. Provet vid låg temperatur är därför begränsat till fordon i kategori M och N med en maximal vikt på högst 3500 kg.(6) Direktiv 70/220/EEG bör ändras i enlighet härmed.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Bilagorna I och VII till direktiv 70/220/EEG skall ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.Artikel 21. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast nio månader efter ikraftträdandet. De skall genast underrätta kommissionen om detta.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 3Detta direktiv träder i kraft den tredje dagen efter det att det offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Artikel 4Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 7 december 2001.På Europaparlamentets vägnarN. FontaineOrdförandePå rådets vägnarI. DurantOrdförande(1) EGT C 365 E, 19.12.2000, s. 268.(2) EGT C 139, 11.5.2001, s. 1.(3) Europaparlamentets yttrande av den 15 maj 2001 (ännu ej offentliggjort i EGT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 16 oktober 2001 (ännu ej offentliggjord i EGT) och Europaparlamentets beslut av den 14 november 2001 (ännu ej offentliggjort i EGT).(4) EGT L 76, 6.4.1970, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/1/EG (EGT L 35, 6.2.2001, s. 34).(5) EGT L 42, 23.2.1970, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/40/EG (EGT L 203, 10.8.2000, s. 9).(6) EGT L 350, 28.12.1998, s. 1.BILAGAÄNDRINGAR AV BILAGA I TILL DIREKTIV 70/220/EEG1. Tabell 1.5.2 klass VI skall ersättas med följande tabell: ">Plats för tabell>"2. Avsnitt 5.3.5 skall ändras enligt följande:Fotnotshänvisningen 1 och fotnot 1 skall utgå.3. Avsnitt 5.3.5.1 skall ersättas med följande: "5.3.5.1. Provet måste utföras på alla fordon i kategori M1 och N1 som är utrustade med motorer med styrd tändning, förutom fordon som drivs enbart med ett gasformigt bränsle (gasol eller naturgas). Fordon som kan drivas med både bensin och ett gasformigt bränsle, men där bensindriften endast skall användas i nödfall och vid start, och som har en bensintank som rymmer högst 15 liter bränsle, skall vid typ VI-provet anses som fordon som enbart kan drivas med gas.Fordon som kan drivas med bensin och antingen gasol eller naturgas skall i typ VI-provet endast provas med bensin.Detta avsnitt gäller alla nya typer av fordon i kategori M1 och kategori N1, klass I, förutom fordon som är avsedda för fler än sex passagerare och fordon vars maximala vikt överstiger 2500 kg(1).Från och med den 1 januari 2003 gäller detta avsnitt alla nya typer av fordon i kategori N1 klass II och III, nya fordonsklasser i kategori M1 som är avsedda för fler än sex passagerare och nya fordonsklasser i kategori M1 vars maximala vikt överstiger 2500 kg och upp till och inkluderande 3500 kg."4. TABELLEN I AVSNITT 5.3.5.2 SKALL ERSÄTTAS MED FÖLJANDE TABELL: ">Plats för tabell>"ÄNDRINGAR AV BILAGA VII TILL DIREKTIV 70/220/EEG5. Den första meningen i avsnitt 1 skall ändras enligt följande: "1. Denna bilaga gäller endast fordon med motorer med styrd tändning i enlighet med avsnitt 5.3.5 i bilaga I."6. Den första meningen i avsnitt 2.1.1 skall ändras enligt följande: "2.1.1 Detta kapitel behandlar den utrustning som krävs för att utföra provet för utsläpp från avgasröret vid låg omgivande temperatur på fordon med motorer med styrd tändning i enlighet med avsnitt 5.3.5 i bilaga I."7. I avsnitt 4.3.3 skall fotnotshänvisningen 1 och fotnot 1 utgå.(1) Detta avsnitt gäller för nya fordonstyper från och med den 1 januari 2002.


Avis juridique important

|

31987L0524

Kommissionens första direktiv 87/524/EEG av den 6 oktober 1987 om gemenskapens stickprovsmetoder för kemisk analys för kontrollen av konserverade mjölkprodukter

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 306 , 28/10/1987 s. 0024 - 0031 Finsk specialutgåva Område 13 Volym 16 s. 0212  Svensk specialutgåva Område 13 Volym 16 s. 0212

KOMMISSIONENS FÖRSTA DIREKTIV av den 6 oktober 1987 om gemenskapens stickprovsmetoder för kemisk analys för kontrollen av konserverade mjölkprodukter (87/524/EEG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 85/591/EEG av den 20 december 1985 om införande av provtagnings- och analysmetoder vid kontroll av livsmedel inom gemenskapen(1), särskilt artikel 1.1 i detta, ochmed beaktande av följande:Rådets direktiv 76/118/EEG av den 18 december 1975 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om vissa former av konserverad, helt eller delvis, dehydratiserad mjölk avsedd för konsumtion(2), senast ändrat genom Anslutningsakten för Spanien och Portugal, fastställer gemenskapens regler för sammansättning, användning av förbehållna beteckningar, tillverkningsvillkor och märkning av sådana varor.Enligt artikel 1.1 i direktiv 85/591/EEG måste prover på sådana varor tas i enlighet med gemenskapens metoder för bestämning av deras sammansättning, villkor för tillverkning, förpackning eller märkning.Ett antal provtagningsmetoder för kemisk analys har utvecklats och bör nu antas.De åtgärder som har fastställts i detta direktiv stämmer överens med Ständiga livsmedelskommitténs yttrande.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Medlemsstaterna skall vidta alla åtgärder som behövs för att säkerställa att den provtagning som avses i bilagan utförs i enlighet med de metoder som beskrivs där.Artikel 2 Medlemsstaterna skall vidta alla åtgärder som behövs för att följa detta direktiv senast den 6 april 1989. De skall genast underrätta kommissionen om detta.Artikel 3 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 6 oktober 1987.På kommissionens vägnarCOCKFIELDVice ordförande(1) EGT nr L 372, 31.12.1985, s. 50.(2) EGT nr L 24, 30.1.1976, s. 49.BILAGA PROVTAGNINGSMETODER VID KONTROLL AV KEMISK ANALYS AV VISSA FORMER AV HELT ELLER DELVIS DEHYDRATISERAD KONSERVERAD MJÖLK I. ALLMÄNNA BESTÄMMELSER 1. Administrativa bestämmelser1.1 PersonalProvtagningen skall utföras av en person som är behörig och kvalificerad enligt medlemsstatens bestämmelser.1.2 Tillslutning och märkning av provVarje prov som tas för offentligt bruk skall tillslutas på den plats där provet har tagits och märkas enligt medlemsstatens bestämmelser.1.3 Upprepade provMinst två likvärdiga prover skall beredas samtidigt för analys. Tills gemenskapen beslutat härom skall utförande och antal prover bestämmas av varje medlemsstats nationella lagstiftning.Proverna skall skickas till laboratoriet snarast möjligt efter provtagningen.1.4 RapportProverna skall åtföljas av en rapport som upprättas enligt medlemsstatens lagstiftning.2. Utrustning för provtagningSpecifikationerAll utrustning för provtagning skall vara tillverkad av lämpligt material av tillräcklig styrka och som varken påverkar provet under provtagningen eller påverkar resultatet av den följande undersökningen. Som material rekommenderas rostfritt stål.Alla ytor skall vara jämna och fria från sprickor samt ha rundade hörn. Utrustningen skall uppfylla de krav som gäller för den vara som är föremål för provtagning.3. ProvbehållareSpecifikationerProvbehållare och förslutningar skall vara av sådant material och ha sådant utförande att provet skyddas tillräckligt, samtidigt som de varken påverkar provet under provtagningen eller påverkar resultatet av den följande analysen eller undersökningen. Lämpliga material är glas, vissa metaller och vissa plaster. Behållarna skall helst vara ogenomskinliga. Genomsynliga eller genomskinliga behållare skall förvaras mörkt.Behållare och förslutningar skall vara rena och torra. Behållarens form och rymd skall uppfylla de krav som fastställts för den vara som är föremål för provtagning.Engångsbehållare av plast, plastbehållare, laminat med aluminiumfolie eller lämpliga plastpåsar får användas om de kan förslutas på ett ändamålsenligt sätt.Behållare av annat slag än plastpåsar skall förslutas på ett säkert sätt genom en lämplig propp eller skruvlock av metall som om så behövs är försedd med lufttätt foder av plast. Alla proppar eller foder som används måste vara oupplösliga, icke-absorberande och fettbeständiga, och de får inte påverka provets lukt, smak, egenskaper eller sammansättning.Propparna skall vara tillverkade av eller täckta med något icke-absorberande luktfritt material.4. ProvtagningsteknikProvbehållaren skall förslutas omedelbart efter provtagningen.5. Förvaring av proverDe temperaturer som rekommenderas för lagring av proverna från de olika varorna får inte överstiga 25°C. Lagringstid och temperatur måste övervägas tillsammans och inte var för sig.6. Transport av proverProverna skall snarast möjligt sändas till det laboratorium som ansvarar för testerna (helst inom 24 timmar från provtagningen).Åtgärder skall vidtas så att proverna under transporten inte utsätts för förorenande lukter, direkt solljus och temperaturer över 25°C.II. METOD 1: PROVTAGNING AV DELVIS DEHYDRATISERAD MJÖLK 1. Användningsområde- osötad kondenserad mjölk med hög fetthalt- osötad kondenserad mjölk- osötad kondenserad delvis skummad mjölk- osötad kondenserad skummjölk- sötad kondenserad mjölk- sötad kondenserad skummjölk- sötad kondenserad delvis skummad mjölk.2. Utrustning2.1 AllmäntSe Allmänna bestämmelser, avsnitt 2.2.2 OmrörareOmrörare för blandning av vätskor i lös vikt skall ha så stor yta att den ger tillräcklig rörelse i varan utan att denna får en härsken smak. Med hänsyn till behållarnas olika former och storlekar går det inte att rekommendera något visst utförande på omrörare för alla ändamål, men de skall vara utförda på sådant sätt att de inte repar behållarens insida vid omröringen.Lämplig utrustning anges i Allmänna anvisningar, avsnitt 2.En omrörare som anses lämplig för blandning av vätskor i hinkar eller kannor har följande mått (fig 1): Rund skiva med 150 millimeters diameter, perforerad med sex hål med 12,5 millimeters diameter inom en cirkel som är 100 millimeter i diameter. Skivans centrum skall vara fastgjort vid ett metallskaft som i sin andra ände är böjt till en ögla som tjänar som handtag. Skaftets längd med handtag skall vara ungefär 1 meter.En omrörare för små tankar har ungefär följande mått (fig 2): Stång som är minst 2 meter lång och försedd med en rund skiva med 300 millimeters diameter och perforerad med 12 hål med 30 millimeters diameter inom en cirkel som är 230 millimeter i diameter.För blandning av innehållet i stora kärl rekommenderas mekanisk omröring eller omröring med ren tryckluft. Lufttryck och luftvolym skall vara så låga som möjligt för att innehållet inte skall få en härsken smak.Anmärkning: När anvisningarna kräver "ren tryckluft" måste sådan tryckluft användas som är fullständigt fri från alla föroreningar (inklusive olja, vatten och damm).2.3 BlandareBredbladig och så djup att den når ner till behållarens botten, och ena kanten skall helst ha samma profil som behållarens insida (se fig. 3).2.4 SkoporEn skopa av lämplig storlek och form för upptagning av provet visas i fig 4. Skopan skall vara försedd med ett kraftigt handtag som är minst 150 millimeter långt. Skopan skall rymma minst 50 milliliter. Det är en fördel om handtaget upptill är format som en krok. Den koniska formen gör skopan stapelbar.Som alternativ kan en annan skopa användas av motsvarande storlek men med parallella sidor som är graderade i fem lika delar som gör att man lättare kan ta prover i rätta proportioner från partier som förvaras i mer än en behållare.2.5 StavRund, omkring 1 meter lång och 35 millimeter i diameter.2.6 BehållareFör tagning av delprover upp till 5 liter, stor öppning.2.7 Sked eller spatelMed brett blad.2.8 ProvbehållareSe Allmänna bestämmelser, avsnitt 3.3. Förfarande3.1 Provtagning av osötad, delvis dehydratiserad mjölkProvet skall vara på minst 200 gram.3.1.1 Varan skall blandas ordentligt till god homogenitet med omrörare eller blandare, genom mekanisk omröring eller genom att varan hälls över från en behållare till en annan eller med hjälp av ren tryckluft (se anmärkning 2.2).Provet skall tas med skopa omedelbart efter blandningen. Om det är svårt att få provet tillräckligt homogent, skall prover tas från olika delar av varubehållaren till sammanlagt minst 200 gram. (Om provet är en blandning av delprov skall detta anges på provets etikett och i det medföljande protokollet).3.1.2 Provtagning på varor i små detaljistförpackningarEn intakt och oöppnad behållare får tas ut som prov. För provet, som skall vara på minst 200 gram, används en eller flera behållare med samma tillverknings- eller kodnummer.3.2 Provtagning från sötad, delvis dehydratiserad mjölk3.2.1 AllmäntProvtagning från behållare med sötad, delvis dehydratiserad mjölk i lös vikt kan vara mycket besvärlig, särskilt om varan är icke-homogen och mycket trögflytande. Problem i samband med provtagningen kan uppstå genom förekomsten av stora kristaller av sackaros eller laktos, eller genom utfällning av olika salter som kan uppträda överallt i varan eller fastna på väggarna, eller genom förekomsten av klumpar. Detta visar sig när en provstav sticks in i behållaren med varan och dras ut sedan en största möjliga kontaktyta har undersökts. Om sockerkristallernas storlek inte överstiger 6 mm, bör provtagningen inte erbjuda några problem av denna anledning. Är varan inte homogen, skall detta anges på provets etikett eller i det medföljande protokollet. Sötad, kondenserad mjölk förvaras ofta vid atmosfärisk temperatur och för att provet skall bli representativt är det lämpligt att innehållet ges en temperatur av minst 20°C.3.2.2 FörfarandeProvet måste väga minst 200 gram.- Öppna behållareEna änden av behållaren avlägsnas sedan den blivit grundligt rengjord och torkad så att inga främmande ämnen kan blandas med materialet. Innehållet skall röras om med en blandare (se fig 3). Sidorna och bottnen skall skrapas omsorgsfullt med bladet så att allt fastsittande material avlägsnas. Innehållet skall blandas omsorgsfullt genom en kombination av roterande och vertikala rörelser med blandaren snedställd, varvid det är viktigt att provet inte blandas med luft. Blandaren lyfts upp och fastsittande kondenserad mjölk stryks av i en 5 liters behållare (2.6) med hjälp av en spatel eller sked. Blandning och avstrykning upprepas tills provet omfattar 2-3 liter. Det blandas tills det blivit homogent, varefter ett prov på minst 200 gram skall mätas upp.- Förslutna tunnor med tapp på ändan eller sidan.Av de skäl som anges i 3.2.1 är provtagning genom tapphålet endast lämplig vid kondenserad mjölk som är lättflytande och har enhetlig konsistens. Innehållet skall blandas med hjälp av en stav som sticks in i tapphålet och efter kringföring och omröring i alla riktningar dras ut igen så att provet kan beredas enligt 3.2.1. Alternativt kan innehållet få tappas över i en lämplig behållare, varvid det är viktigt att så mycket som möjligt av innehållet i tunnan tas tillvara. Efter omröring med omrörare skall provet beredas enligt 3.2.1.3.2.3 Provtagning på varor i små detaljistförpackningarEn intakt och oöppnad behållare får tas ut som prov. För provet, som skall vara på minst 200 gram, används en eller flera behållare med samma tillverknings- eller kodnummer.3.3 Konservering, förvaring och transport av proverSe avsnitt 5 och 6 i Allmänna bestämmelser.III. METOD 2: PROVTAGNING AV KONSERVERADE MJÖLKVAROR I PULVERFORM 1. AnvändningsområdeDenna metod avser provtagning för kemisk analys av- torkad helmjölk eller helmjölkspulver,- torkad skummjölk eller skummjölkspulver,- torkad, delvis skummad mjölk eller pulver av delvis skummad mjölk,- torkad mjölk med hög fetthalt eller mjölkpulver med hög fetthalt.2. UtrustningSe Allmänna bestämmelser, avsnitt 2.2.1 Provtagare av sådan längd att de når ner till behållarens bottenProvtagare som motsvarar beskrivningen i del IV är tillräckliga.2.2 Skopa, sked eller bred spatel2.3 ProvbehållareSe avsnitt 3 i Allmänna bestämmelser.3. Förfarande3.1 AllmäntDet är viktigt att varan i provbehållaren tar upp så lite luftfuktighet som möjligt före eller under provtagningen. När provet har tagits skall behållaren förslutas ordentligt på nytt.3.2 ProvtagningProvet måste väga minst 200 gram. Den rena och torra provtagaren skall stickas in i varan, och om så behövs lutas behållaren eller läggs ned på sidan. Skåran skall vara vänd nedåt och provtagaren skall stickas in med en jämn rörelse. När provtagaren når behållarens botten skall den vridas i 180° och dras ut igen, varefter innehållet töms i en provbehållare. Provtagningen upprepas tills provet väger minst 200 gram. Provbehållaren skall förslutas omedelbart efter avslutad provtagning.3.2.1 Provtagning på varor i små detaljistförpackningarEn oskadad och oöppnad behållare får tas ut som prov. För provet, som skall väga minst 200 gram, används en eller flera behållare med samma tillverknings- eller kodnummer.Anmärkning: Om ordet "snabb" ingår i varubeskrivningen måste provet bestå av en hel, oöppnad förpackning.3.3 Förvaring och transport av proverSe Allmänna bestämmelser, avsnitt 5 och 6.IV. PROVTAGARE FÖR KONSERVERADE MJÖLKVAROR I PULVERFORM I LÖS VIKT 1. VerktygTyp A: LångTyp B: Kort (se fig. 5).2. MaterialBlad och skaft skall vara gjorda av polerad plåt, helst rostfritt stål.Handtaget på den långa provtagaren bör helst vara av rostfritt stål.Den korta provtagaren skall ha avtagbart handtag av trä eller plast som sätts fast vid bladet med bajonettfattning.3. Konstruktion3.1 Form, material och yta skall vara av sådan beskaffenhet att provtagaren lätt kan rengöras.3.2 Den utskjutande kanten på bladet hos typ A skall vara så vass att den kan användas som skrapa.3.3 Bladets spets skall vara så vass att den är lätt att använda vid provtagning.4. ProvtagarmåttProvtagarna skall (inom en tolerans av 10 %) hålla de mått som framgår av tabellen:>Plats för tabell>5. Kommentarer till provtagarnas användning5.1 Om provet består av mindre lättrinnande pulver kan provtagaren stickas in vertikalt. Provtagare av typ A fylls då helt när den vrids om och kan sedan dras ut vertikalt. Provtagare av typ B fylls helt redan när den sticks in men måste snedställas när den dras ut, så att inte en del av provet faller av från provtagarens nederdel.5.2 Om provet består av lättrinnande pulver skall behållaren lutas och provtagaren stickas in nästan horisontellt med skåran vänd nedåt och dras ut igen med skåran vänd uppåt.Mått i millimeter>Hänvisning till film>Figur 1: Omrörare som rekommenderas för kannor och hinkar>Hänvisning till film>Figur 2: Omrörare lämplig för små tankar>Hänvisning till film>Figur 3: Blandare lämplig för sötad kondenserad mjölk>Hänvisning till film>Figur 4: Skopa lämplig för vätskor>Hänvisning till film>Typ A>Hänvisning till film>Typ BFigur 5: Provtagare för torkad mjölk (samtliga mått i millimeter)