Avis juridique important

|

31978L0317

Rådets direktiv 78/317/EEG av den 21 december 1977 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om avfrostning och avimning av glasrutor i motorfordon

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 081 , 28/03/1978 s. 0027 - 0048 Finsk specialutgåva Område 13 Volym 8 s. 0082  "Grekisk specialutgåva" Område 13 Volym 7 s. 0067  Svensk specialutgåva Område 13 Volym 8 s. 0082  Spansk specialutgåva: Område 13 Volym 8 s. 0129  Portugisisk specialutgåva: Område 13 Volym 8 s. 0129

RÅDETS DIREKTIV av den 21 december 1977 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om avfrostning och avimning av glasrutor i motorfordon (78/317/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande(1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2), ochmed beaktande av följande:De tekniska krav som motorfordon måste uppfylla enligt nationell lagstiftning gäller bl.a. deras avfrostnings- och avimningsanordningar för glasrutor.Dessa krav skiljer sig åt i de olika medlemsstaterna. Det är därför nödvändigt att alla medlemsstater antar samma krav, antingen som tillägg till eller i stället för sina nuvarande bestämmelser, särskilt för att därmed för alla fordonstyper medge det förfarande för EEG-typgodkännande som beskrivs i rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa(3), i dess lydelse enligt direktiv 78/315/EEG(4).Det är lämpligt att utforma de tekniska kraven så att de tar sikte på samma mål som det arbete som utförs på området av FNs ekonomiska kommission för Europa.Dessa krav gäller för motorfordon i kategori M1 (internationell klassificering av motorfordon enligt bilaga 1 till direktiv 70/156/EEG).Tillnärmningen av nationell lagstiftning för motorfordon medför ömsesidigt erkännande mellan medlemsstaterna av de kontroller som utförs av var och en av dem på grundval av gemensamma krav.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1I detta direktiv avses med fordon varje motorfordon i kategori M1 (definieras i bilaga 1 till direktiv 70/156/EEG) avsett att användas på väg, med minst fyra hjul och som är konstruerat för en högsta hastighet som överstiger 25 km/tim.Artikel 2Ingen medlemsstat får vägra att bevilja EEG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för ett fordon av skäl som hänför sig till avfrostnings- och avimningsanordningar för dess glasrutor om dessa uppfyller kraven enligt bilagorna 1, 2, 3, 4 och 5.Artikel 3Ingen medlemsstat får vägra att registrera ett fordon eller förbjuda att det saluförs, tas i bruk eller används av skäl som hänför sig till avfrostnings- eller avimningsanordningar för deras glasrutor om dessa uppfyller kraven enligt bilagorna 1, 2, 3, 4 och 5.Artikel 4Den medlemsstat som har beviljat EEG-typgodkännande måste vidta de åtgärder som krävs för att hålla sig informerad om ändringar av en del eller en egenskap som behandlas i punkt 2.2 i bilaga 1. De behöriga myndigheterna i staten skall avgöra om ytterligare provningar behöver utföras på den ändrade fordonstypen och en ny rapport framställas. Om dessa provningar visar att kraven enligt detta direktiv inte har uppfyllts skall ändringen inte godkännas.Artikel 5Alla ändringar som är nödvändiga för att anpassa kraven i bilagorna 1, 2, 3, 4, 5 och 6 till den tekniska utvecklingen skall antas enligt det förfarande som fastställs i artikel 13 i direktiv 70/156/EEG.Detta förfarande gäller dock inte för ändringar som medför krav avseende avfrostnings- och avimningsanordningar för andra rutor än vindrutor.Artikel 61. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta direktiv inom 18 månader efter dagen för anmälan och skall genast underrätta kommissionen om detta.2. Medlemsstaterna skall se till att till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 7Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 21 december 1977.På rådets vägnarJ. CHABERTOrdförande(1) EGT nr C 118, 16.5.1977, s. 33.(2) EGT nr C 114, 11.5.1977, s. 9.(3) EGT nr L 42, 23.2.1970, s. 1.(4) EGT nr L 81, 28.3.1978, s. 1.BILAGA 1RÄCKVIDD, DEFINITIONER, ANSÖKAN OM EEG-TYPGODKÄNNANDE, EEG-TYPGODKÄNNANDE, SÄRSKILDA KRAV, PROVNINGSFÖRFARANDE1. RÄCKVIDD1.1 Detta direktiv gäller för förarens synfält 180° framåt för fordon i kategori M1.1.1.1 Dess syfte är att säkerställa god sikt under vissa förhållanden genom att bestämma kraven för avfrostnings- och avimningsanordningar för vindrutan i fordon av kategori M1.1.2 Kraven i detta direktiv är utformade för fordon i kategori M1, där föraren sitter till vänster. För fordon i kategori M1 där föraren sitter till höger kan dessa krav användas genom omkastning av föreskrivna villkor när så är tillämpligt.2. DEFINITIONER(2.1)2.2 Fordonstyp med avseende på avfrostnings- och avimningsanordningar för vindrutanMed fordonstyp med avseende på avfrostnings- och avimningsanordningar för vindrutan avses fordon som inte väsentligen avviker i följande huvudsakliga avseenden:2.2.1 den yttre och inre formen och placeringarna inom det område som bestäms i sektion 1 och som kan påverka sikten,2.2.2 vindrutans form, storlek och egenskaper, och dess montering,2.2.3 avfrostnings- och avimningsanordningarnas egenskaper,2.2.4 antalet säten.2.3 Tredimensionellt referenssystemMed tredimensionellt referenssystem avses ett referenssystem som består av ett vertikalt, längsgående plan X-Z, ett horisontellt plan X-Y och ett vertikalt, tvärgående plan Y-Z (se figur 2 i bilaga 3). Detta system används för att bestämma storleksförhållandet mellan referenspunkternas placering på ritningarna och på fordonet. Den metod som används för att placera fordonet i förhållande till de tre planen anges i bilaga 3, alla koordinater som bestäms i förhållande till nollplanet på marken skall beräknas för ett fordon i körklart skick (som definierat i punkt 2.6 i bilaga 1 till direktiv 70/156/EEG jämte en passagerare i framsätet, vars vikt skall uppgå till 75 kg ± 1%).2.3.1 Fordon med hjulupphängning som medger att markfrigången regleras skall provas under normala driftsförhållanden enligt tillverkarens anvisningar.2.4 Primära referenspunkterMed primära referenspunkter avses hål, ytor, märken och identifieringstecken på fordonets karosseri. Typen av referenspunkt och läget för varje referenspunkt, i koordinater X, Y och Z i det tredimensionella referenssystemet, samt deras avstånd i förhållande till ett konstruerat markplan skall anges av tillverkaren. Dessa referenspunkter kan vara de som används vid montering av fordonet.2.5 Ryggstödets lutningsvinkel(Se bilaga 2).2.6 Ryggstödets faktiska lutningsvinkel(Se bilaga 2).2.7 Ryggstödets konstruktivt bestämda lutningsvinkel(Se bilaga 2).2.8 V-punkterMed V-punkter avses de punkter, vars läge i passagerarutrymmet bestäms med vertikala, längsgående plan genom mittpunkterna för de yttersta sittplatserna på framsätet och i förhållande till R-punkten och ryggstödets konstruktionsbestämda lutningsvinkel, dessa punkter används för kontroll av att kraven på siktfältet uppfylls (se bilaga 4).2.9 R-punkt eller referenspunkt för säte(Se bilaga 2).2.10 H-punkt(Se bilaga 2).2.11 Vindrutans referenspunkterMed vindrutans referenspunkter avses skärningspunkterna mellan vindrutan och linjer som från V-punkterna är riktade framåt till vindrutans yttre yta.2.12 Vindrutans genomskinliga områdeMed vindrutans genomskinliga område avses det område av fordonets vindruta eller annan ruta, vars ljusgenomsläpplighet, mätt i rät vinkel till ytan, är minst 70 %.2.13 Sätets horisontala inställningsområdeMed sätets horisontala inställningsområde avses det område av normala förarlägen som har fastlagts av tillverkaren för inställning av förarsätet i X-axelns riktning (se 2.3).2.14 Utvidgat område för inställning av sätetMed utvidgat område för förskjutning av sätet avses det område som tillverkaren har fastlagt för inställning av sätet i X-axelns riktning (se 2.3), utanför det område av normala förarlägen som angetts i punkt 2.13 och som används för att omvandla sätena till liggplatser eller för att underlätta instigning i fordonet.2.15 AvfrostningsanordningMed avfrostningsanordning avses en anordning som används för att smälta frost eller is på vindrutan och på så sätt återställa sikten.2.16 AvfrostningMed avfrostning avses borttagning av frost eller is som täcker rutorna, med hjälp av avfrostnings- eller vindrutetorkaranordningarna.2.17 Avfrostat områdeMed avfrostat område avses den del av rutorna som är torr eller täckt med smält eller delvis smält (fuktig) frost, vilken kan avlägsnas utvändigt med vindrutetorkarna, men inte den del av vindrutan som är täckt med torr frost.2.18 AvimningsanordningMed avimningsanordning avses den anordning som är avsedd att avlägsna en kondensatfilm från vindrutans insida och på så sätt återställa sikten.2.19 ImmaMed imma avses en film av kondensat på rutornas insida.2.20 AvimningMed avimning avses borttagning av imma som täcker rutorna, med hjälp av en avimningsanordning.3. ANSÖKAN OM EEG-TYPGODKÄNNANDE3.1 Ansökan om EEG-typgodkännande för en fordonstyp med avseende på avfrostnings- och avimningssystem för vindrutan skall lämnas in av fordonstillverkaren eller dennes representant.3.2 Ansökan skall åtföljas av följande dokument i tre exemplar och av följande uppgifter:3.2.1 en beskrivning av fordonet med avseende på de villkor som anges i 2.2, jämte måttritningar och antingen ett fotografi eller en sprängskiss av passagerarutrymmet. Nummer och/eller symboler som identifierar fordonstypen skall anges,3.2.2 tillräckligt detaljerade upplysningar om primära referenspunkter, så att dessa enkelt kan urskiljas, och så att placeringen av var och en i förhållande till de andra och till R-punkten enkelt kan kontrolleras,3.2.3 en teknisk beskrivning av avfrostnings- och avimningsanordningarna jämte tillämpliga, tillräckligt detaljerade upplysningar.3.3 Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som skall godkännas, skall finnas tillgängligt för den tekniska tjänst som skall utföra typgodkännandeprovningarna.4. EEG-TYPGODKÄNNANDE(4.1)(4.2)4.3 Ett intyg enligt förebilden bilaga 6 skall bifogas EEG-typgodkännandeintyget.(4.4)(4.5)(4.6)(4.7)5. SÄRSKILDA KRAV5.1 Avfrostning av vindrutan5.1.1 Varje fordon skall vara utrustat med en anordning för borttagandet av frost och is från vindrutans yta. Vindrutans avfrostningsanordning skall vara tillräckligt effektiv för att säkerställa tillräcklig sikt genom vindrutan vid kall väderlek.5.1.2 Anordningens effektivitet kontrolleras genom att det avfrostade området på vindrutan fastställs med bestämda mellanrum efter start av motorn, efter att fordonet under en viss tid har förvarats i kylrum.5.1.3 Kraven enligt 5.1.1 och 5.1.2 kontrolleras genom det förfarande som anges i 6.1.5.1.4 Följande krav måste uppfyllas:5.1.4.1 Inom 20 minuter efter provningsperiodens början skall det område som definieras i punkt 2.2 i bilaga 4 (område A) vara avfrostat till 80 %.5.1.4.2 Inom 25 minuter efter provningsperiodens början skall vindrutans avfrostade område på passagerarsidan vara jämförbart med det som bestäms i punkt 5.1.4.1 för förarsidan.5.1.4.3 Inom 40 minuter efter provningsperiodens början skall det område som definieras i punkt 2.3 i bilaga 4 (område B) vara avfrostat till 95 %.(5.1.5)5.2 Avimning av vindrutan5.2.1 Varje fordon skall vara utrustat med en anordning för borttagning av imma från vindrutans insida.5.2.2 Avimningsanordningen skall vara tillräckligt effektiv för att återställa sikten genom vindrutan i fuktigt väder. Effektiviteten kontrolleras genom det förfarande som beskrivs i 6.2.5.2.3 Följande krav måste uppfyllas:5.2.3.1 Det område som definieras i 2.2 i bilaga 4 (område A) skall till 90 % vara avimmat inom 10 minuter.(5.2.3.2)5.2.3.3 Det område som definieras i 2.3 i bilaga 4 (område B) skall till 80 % vara avimmat inom 10 minuter.(5.2.4)6. PROVNINGSFÖRFARANDE6.1 Avfrostning av vindrutan6.1.1 Provningen skall utföras vid en av följande temperaturer enligt tillverkarens uppgifter: -8 ± 2 °C eller -18 ± 3 °C.6.1.2 Provningen skall utföras i ett kylrum som är tillräckligt stort att rymma hela fordonet och utrustat för att bibehålla en av de temperaturer, som anges i 6.1.1, under hela provningen och för att hålla den kalla luften i rörelse. Kylrummet skall hålla en temperatur, som är lägre än eller lika med den föreskrivna, under minst 24 timmar innan fordonet utsätts för kylan.6.1.3 Vindrutans insida och utsida skall före provningen avfettas fullständigt med metylalkohol eller ett likvärdigt avfettningsmedel. När rutan är torr påföres en ammoniaklösning som skall vara lägst 3 % och högst 10 %. När rutan åter är torr skall den torkas av med en torr bomullsduk.6.1.4 Fordonet skall med avstängd motor bibehållas i minst 10 timmar vid provningstemperatur.6.1.4.1 Om det finns instrument med vars hjälp man kan kontrollera att temperaturen i motorns kylvätska och smörjolja har stabiliserats till provningstemperaturen, kan denna period avkortas.6.1.5 Efter det att fordonet har utsatts för ovanstående temperatur under den tid som föreskrivs i 6.1.4, skall ett jämnt lager is om 0,044 g/cm² påföras över vindrutans hela utsida med hjälp av en vattenspruta med ett arbetstryck på 3,5 bar ± 0,2 bar.6.1.5.1 Sprutmunstycket, inställt till ett så utbrett och ymnigt flöde som möjligt, skall riktas vinkelrätt mot ytan på ett avstånd av 200 till 250 mm från ytan. Vattensprutan förs så att det bildas ett jämnt lager is från vindrutans ena sida till den andra.6.1.5.1.1 För att uppfylla kraven i 6.1.5 kan man använda en vattenspruta med ett munstycke med en diameter av 1,7 mm och ett flöde på 0,395 l/min som kan åstadkomma ett strålmönster med en diameter av 300 mm på vindrutan på ett avstånd av 200 mm från denna. Varje annan anordning med hjälp av vilken kraven kan uppfyllas skall tillåtas.6.1.6 Sedan det har bildats is på rutan skall fordonet hållas kvar i kylrummet under minst 30 och högst 40 minuter.6.1.7 När den tidrymd, som föreskrivs i 6.1.6, har förflutit skall en eller två observatörer ta plats i fordonet varvid motorn får startas, vid behov med yttre hjälpmedel. Provningsperioden inleds från och med det ögonblick motorn är igång.6.1.7.1 Under de fem första minuterna av provningsperioden kan motorn köras med det eller de varvtal som tillverkaren rekommenderar för uppvärmning av motorn vid start vid kall väderlek.6.1.7.2 Under de sista 35 minuterna av provningsperioden (eller under hela provningsperioden om uppvärmningsperioden på 5 minuter inte utnyttjas) skall motorn köras:6.1.7.2.1 vid ett varvtal som inte överskrider 50 % av varvtalet vid maximal effekt; dessutom gäller följande:(6.1.7.2.2)6.1.7.2.3 Batteriet måste vara fulladdat.6.1.7.2.4 Spänningen på avfrostningsanordningens kontakter får inte överstiga systemets nominella spänning med mer än 20 %.6.1.7.2.5 Temperaturen i provrummet skall mätas i höjd med vindrutans mitt, vid en punkt som inte nämnvärt påverkas av värme från det fordon som provas.6.1.7.2.6 Den horisontella hastighetskomponenten för den luft som kyler rummet skall vara så låg som möjligt och vid alla tillfällen understiga 8 km/tim framför vindrutan, när hastigheten mäts omedelbart före provningen i en punkt i fordonets symmetriplan, 300 mm framför vindrutans nedre kant och i höjd med vindrutans mitt.6.1.7.2.7 Motorhuven, dörrarna och ventilationsöppningarna, frånsett värme- och ventilationsanordningens intag och utlopp skall vara stängda; ett eller två fönster kan, om tillverkaren begär detta, öppnas 25 mm sammanlagt i höjdled.6.1.7.2.8 Avfrostningsanordningens temperaturinställning skall stå i "maximumläge".6.1.7.2.9 Vindrutetorkarna får användas under provningen, om de fungerar utan manuell hjälp.6.1.7.2.10 Den av tillverkaren föreskrivna avfrostningsanordningen skall startas med fordonet inställt enligt tillverkarens anvisningar för tillfredsställande funktion vid låg temperatur.6.1.8 Var femte minut, räknat från provningsperiodens början, skall observatören(-erna) markera det avfrostade området på vindrutans insida.6.1.9 Vid provningens avslutande markeras det avfrostade områdets omkrets på vindrutans insida i enlighet med 6.1.8 och förarsidan anges särskilt.6.2 Avimning av vindrutan6.2.1 Vindrutans insida skall före provningen avfettas fullständigt med metylalkohol eller ett likvärdigt avfettningsmedel. När rutan är torr påföres en ammoniaklösning som skall vara lägst 3 % och högst 10 %. När rutan åter är torr skall den torkas av med en torr bomullsduk.6.2.2 Provningen skall utföras i en klimatkammare som skall vara stor nog att rymma hela fordonet, och som har kapacitet att framställa och upprätthålla en provningstemperatur på -3 ± 1 °C under hela provningsperioden.6.2.2.1 Temperaturen i provningskammaren skall mätas i höjd med vindrutans mitt, i en punkt som inte nämnvärt påverkas av värme från det fordon som provas.6.2.2.2 Den horisontella hastighetskomponenten för den luft som kyler rummet skall vara så låg som möjligt och vid alla tillfällen understiga 8 km/tim framför vindrutan, när hastigheten mäts omedelbart före provningen i en punkt i fordonets symmetriplan, 300 mm framför vindrutans nedre kant och i höjd med vindrutans mitt.6.2.2.3 Motorhuven, dörrarna och ventilationsöppningarna, frånsett värme- och ventilationsanordningens intag och utlopp, måste vara stängda, ett eller två fönster får från provningens början, om tillverkaren begär detta, öppnas 25 mm sammanlagt i höjdled.6.2.3 Imman skall framställas med den i bilaga 5 beskrivna ånggeneratorn. Generatorn måste innehålla tillräckligt med vatten för framställning av minst 70 ± 5 g ånga per timme för varje sittplats som anges av tillverkaren, vid en omgivningstemperatur på -3 ± 1 °C.6.2.4 Vindrutans insida skall rengöras som beskrivs i 6.2.1 och fordonet placeras i klimatkammaren. Omgivningstemperaturen skall sänkas till dess att temperaturen i motorns kylvätska, smörjolja och fordonets inre luft har stabiliserats på -3 ± 1 °C.6.2.5 Ånggeneratorn skall placeras med utloppen i fordonets symmetriplan på en höjd av 580 ± 80 mm över förarsätets R-punkt. Generatorn skall normalt placeras omedelbart bakom förarsätets ryggstöd, varvid ryggstödet, om det är justerbart, ställs in i föreskriven lutningsvinkel. Om detta inte är möjligt på grund av fordonets inre utformning kan ånggeneratorn placeras framför ryggstödet, så nära som möjligt den plats som beskrivs ovan.6.2.6 Sedan generatorn varit igång i fem minuter inuti fordonet, skall en eller två observatörer ta plats i framsätet. Generatorns utflöde skall då minskas med 70 ± 5 g/tim per observatör.6.2.7 En minut efter det att observatören eller observatörerna har tagit plats i bilen, skall motorn startas enligt tillverkarens anvisningar. Provningsperioden inleds så snart motorn är igång.6.2.7.1 Motorn skall under hela provningsperioden köras:6.2.7.1.1 vid ett varvtal som inte överstiger 50 % av varvtalet vid maximal effekt, dessutom gäller följande:(6.2.7.1.2)6.2.7.1.3 Fordonets avimningsreglage måste ställas in enligt tillverkarens rekommendationer för provningstemperaturen.6.2.7.1.4 Batteriet måste vara fulladdat.6.2.7.1.5 Spänningen på avimningsanordningens anslutningsdon får inte överstiga nominell systemspänning med mer än 20 %.6.2.8 Efter provningsperiodens slut markeras det avimmade områdets omkrets.(7.)(8.)(9.)(10.)(11.)(12.)BILAGA 2FÖRFARANDE FÖR ATT BESTÄMMA H-PUNKTEN OCH RYGGSTÖDETS FAKTISKA LUTNINGSVINKEL SAMT FÖR KONTROLL AV R- OCH H-PUNKTERNAS RELATIVA LÄGE OCH FÖRHÅLLANDET MELLAN RYGGSTÖDETS KONSTRUKTIVT BESTÄMDA OCH FAKTISKA LUTNINGSVINKELBilaga 3 till rådets direktiv 77/649/EEG av den 27 september 1977 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning avseende förarens siktfält i motorfordon(1) skall tillämpas.(1) EGT nr L 267, 19.10.1977. s. 1.BILAGA 3METOD FÖR BESTÄMNING AV LÄGET PÅ FORDONETS PRIMÄRA REFERENSPUNKTER I DET TREDIMENSIONELLA REFERENSSYSTEMET1. FÖRHÅLLANDET MELLAN REFERENSSYSTEMET OCH FORDONETS PRIMÄRA REFERENSMÄRKENNär utvändiga eller invändiga mått på ett fordon, som har lämnats in för typgodkännande, skall kontrolleras enligt detta direktiv, måste förhållandet mellan koordinaterna i det tredimensionella referenssystemet definierat i 2.3 i bilaga 1 och fastlagt under fordonets inledande konstruktionsfas, samt de primära referensmärkena definierade i 2.4 i bilaga 1, bestämmas noggrant så att särskilda punkter på fordonets tillverkningsritningar kan lokaliseras på det aktuella fordonet som tillverkats från dessa ritningar.2. METOD FÖR BESTÄMNING AV FÖRHÅLLANDET MELLAN REFERENSSYSTEM OCH REFERENSMÄRKENI detta syfte konstrueras ett markreferensplan med måttangivelser X-X och Y-Y. I figur 3 i denna bilaga visas den metod som skall användas för att uppnå detta ändamål. Referensplanet utgör en hård, jämn och vågrät yta på vilken fordonet står. På detta plan förankras två mätskalor, graderade i millimeter, där skalan X-X är minst 8 meter lång och skalan Y-Y minst 4 meter lång. De två skalorna måste vara vinkelräta mot varandra, såsom visas i figur 3 i denna bilaga. Skalornas skärningspunkt är nollpunkten i markplanet.3. KONTROLL AV REFERENSPLANETFör att kunna ta hänsyn till ojämnheter i referensplanet eller provningsytan är det nödvändigt att mäta avvikelserna i förhållande till nollpunkten i markplanet var 250 mm längs X- och Y-skalorna och att registrera mätresultaten så att nödvändiga korrektioner kan utföras vid kontrollen av fordonet.4. UPPSTÄLLNING FÖR PROVNINGFör att kunna ta hänsyn till mindre avvikelser i upphängningshöjden, osv. krävs en metod för att justera läget för de primära referensmärkena till de koordinater som har fastlagts under konstruktionsfasen, innan ytterligare mått tas. Dessutom måste mindre förskjutningar av fordonet kunna utföras i sidled och/eller längsled, så att det kan placeras rätt i förhållande till referenssystemet.5. RESULTATNär fordonet har placerats rätt i förhållande till referenssystemet och dess konstruktionsbestämda läge kan man bestämma placeringen av de punkter som är nödvändiga för undersökning av framåtsikten.Vid denna undersökning kan man använda teodolit, ljuskällor, avskärmningsanordningar eller andra anordningar som kan påvisas ge motsvarande resultat.>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >BILAGA 4FÖRFARANDE FÖR BESTÄMNING AV SIKTFÄLTEN GENOM VINDRUTORNA PÅ FORDON I KATEGORI M1 I FÖRHÅLLANDE TILL V-PUNKTERNA1. V-PUNKTERNAS LÄGE1.1 Tabellerna I och II anger V-punkternas läge i förhållande till R-punkten, i form av XYZ-koordinaterna i det tredimensionella koordinatsystemet.1.2 Tabell I anger de grundläggande koordinaterna för en konstruktionsbestämd ryggstödsvinkel på 25°. Koordinaternas positiva riktning anges i figur 1 i bilaga 3.>Plats för tabell>1.3 Korrektion av andra konstruktivt bestämda ryggstödsvinklar än 25°1.3.1 Tabell II anger de ytterligare korrektioner som skall utföras av X- och Z-koordinaterna för varje V-punkt när den konstruktivt bestämda ryggstödsvinkeln inte är 25°. Koordinaternas positiva riktning anges i figur 1 i bilaga 3.>Plats för tabell>2. SIKTFÄLT2.1 Två siktfält skall bestämmas från V-punkterna.2.2 Siktfält A är det område av vindrutans yttre yta, som begränsas av följande fyra plan riktade framåt från V-punkten (se figur 1):- Ett vertikalt plan genom V1 och V2, riktat 13° till vänster om X-axeln.- Ett plan parallellt med Y-axeln genom V1 och riktat 3° uppåt från X-axeln.- Ett plan parallellt med Y-axeln genom V2, riktad 1° nedåt från X-axeln.- Ett vertikalt plan genom V1 och V2, riktat 20° åt höger från X-axeln.2.3 Siktfält B är det område av vindrutans yttre yta som är minst 25 mm från den genomskinliga ytans yttre kant och som begränsas av skärningslinjen mellan frontytans yttre yta och följande fyra plan (se figur 2):- Ett plan parallellt med Y-axeln genom V1, riktat 7° uppåt från X-axeln.- Ett plan parallellt med Y-axeln genom V2, riktat 5° nedåt från X-axeln.- Ett vertikalt plan genom V1 och V2, riktat 17° åt vänster från X-axeln.- Ett plan symmetriskt med det föregående planet i förhållande till fordonets längsgående symmetriplan.>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >BILAGA 5ÅNGGENERATORDen ånggenerator som används under provningen måste ha följande kännetecken:a) Vattenbehållaren måste ha en volym på minst 2,25 liter.b) Värmeförlusten vid kokpunkten får inte överstiga 75 W vid en omgivningstemperatur på -3° ± 1 °C.c) Fläkten måste ha en kapacitet på 0,07 till 0,10 m³/min vid ett statiskt mottryck på 0,5 mbar.d) Sex utloppsöppningar för ånga med en diameter av 6,3 mm måste finnas runt generatorns övre del.e) Generatorn måste kalibreras vid -3° ± 1° C så att utströmningen kan avläsas i steg om 70 ± 5 g/tim upp till maximalt n gånger detta värde, där n är det av tillverkaren fastställda antalet sittplatser.>Hänvisning till >>Plats för tabell>>Hänvisning till >BILAGA 6MALL>Hänvisning till >>Hänvisning till >(*) Stryk det som inte är tillämpligt.>Hänvisning till >>Hänvisning till >


Avis juridique important

|

31972L0180

Kommissionens direktiv 72/180/EEG av den 14 april 1972 om fastställande av egenskaper och minimikrav för kontroll av sorter av lantbruksväxter

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 108 , 08/05/1972 s. 0008 - 0038 Finsk specialutgåva Område 3 Volym 4 s. 0130  Dansk specialutgåva: Serie I Område 1972(II) s. 0387  Svensk specialutgåva Område 3 Volym 4 s. 0130  Engelsk specialutgåva: Serie I Område 1972(II) s. 0404  "Grekisk specialutgåva" Område 03 Volym 7 s. 0225  Spansk specialutgåva: Område 03 Volym 5 s. 0225  Portugisisk specialutgåva: Område 03 Volym 5 s. 0225

KOMMISSIONENS DIREKTIV av den 14 april 1972 om fastställande av egenskaper och minimikrav för kontroll av sorter av lantbruksväxter (72/180/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv av den 29 september 1970(1) om den gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter, särskilt artikel 7.2 i detta, ochmed beaktande av följande:Enligt bestämmelserna i ovannämnda direktiv skall medlemsstaterna sammanställa en eller flera listor över de sorter som godtagits för certifiering och saluföring inom deras territorier.Sortgodkännande omfattas av gemenskapens villkor, vilkas tillämpning måste övervakas genom officiella kontroller, i synnerhet genom kontroll av grödan.Kontrollerna måste omfatta tillräckligt många egenskaper för att arterna skall kunna beskrivas.Det minsta antal karaktärer som skall kontrolleras bör fastställas på gemenskapsnivå.Vidare måste minimikrav för genomförande av kontrollerna fastställas.Egenskaperna och minimikraven för kontroller bör fastställas mot bakgrund av den rådande tekniska och vetenskapliga utvecklingen.De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Medlemsstaterna skall anta bestämmelser om att officiella kontroller som genomförs för sortgodkännande av arter av lantbruksväxter skall omfatta minst de egenskaper som anges i bilaga 1.De skall se till att de minimikrav som anges i bilaga 2 är uppfyllda när kontrollerna genomförs.Artikel 2 Medlemsstaterna skall senast den 1 juli 1972 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall omedelbart underrätta kommissionen om detta.Artikel 3 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 14 april 1972.På kommissionens vägnarS. L. MANSHOLTOrdförande(1) EGT nr L 225, 12.10.1970, s. 1.BILAGA 1 DEL A EGENSKAPER AVSEENDE UNDERSÖKNING AV SÄRSKILJBARHET, STABILITET OCH ENHETLIGHET Alla egenskaper som anges för de olika arterna avser undersökning av sorternas särskiljbarhet och stabilitet. De kriterier som gäller för undersökning av enhetlighet anges på följande sätt:H. för samtliga sorter av en art.H1. för sorter av en art som pollineras fritt.H2. för inavlade linjer och enkla hybrider av en art.H3. för andra hybrider av en art.1. BETAsockerbeta och foderbeta av arten Beta vulgaris L.1. Färg på hypokotyl2. Rot:2.1 färgning på nacken2.2 färg på del ovan jord (H)2.3 färg på del under jord (H)2.4 form (H)2.5 andel som utgörs av del ovan jord (foderbeta)2.6 torrsubstanshalt (foderbeta)2.7 sockerhalt (sockerbeta)2.8 rotens vikt (uttryckt i procent av plantans totalvikt)3. Blad:3.1 bladskivans färg3.2 färg på bladnerver (foderbeta)3.3 bladskaft och bladskiva: totallängd3.4 bladskaftets bredd3.5 färg på bladskaftets bas (foderbeta)3.6 bladverkets färg3.7 bladens vikt, inkl. nacken (uttryckt i procent av plantans totalvikt)4. Ploidi:4.1 ploidi4.2 procent av olika ploidier (polyploida sorter)5. Monogami (H)2. AGROSTISBrunven Agrostis canina L. ssp. canina Hwd.Storven Agrostis gigantea Roth.Krypven Agrostis stolonifera L.Rödven Agrostis tenuis Sibth.1. Plantans växtsätt (vid vippgång)2. Strå: längd (H) (i slutet av blomning)3. Stoloner: förekommer/saknas (ange vegetativt stadium vid tidpunkt för observation)4. Blad:4.1 färg (året efter sådd, före vippgång)4.2 flaggbladets form (i början av blomning)4.3 flaggbladets mått (H) (i början av blomning)5. Blomställning: form (efter blomning)6. Klassificering efter tidighet: vippgång eller blomning (H) (året efter sådd)7. Vippgång efter återväxt (året efter sådd)8. Kromosomtal (H)3. ÄNGSKAVLEAlopecurus pratensis L.1. Plantans växtsätt (vid vippgång)2. Strå: längd (H) (i slutet av blomning)3. Stoloner: förekommer/saknas (ange vegetativt stadium vid tidpunkt för observation)4. Blad (i början av blomning):4.1 flaggbladets form4.2 flaggbladets mått (H)5. Klassificering efter tidighet: vippgång eller blomning (H) (året efter sådd)6. Vippgång efter återväxt (året efter sådd)7. Kromosomtal (H)4. KNYLHAVREArrhenatherum elatius (L.) J. och C. Presl.1. Plantans växtsätt (vid vippgång)2. Strå: längd (H) (i slutet av blomning)3. Blad (i början av blomning):3.1 flaggbladets form3.2 flaggbladets mått (H)4. Klassificering av tidighet: vippgång eller blomning (H) (året efter sådd)5. Vippgång efter återväxt (året efter sådd)6. Kromosomtal (H)5. HUNDÄXINGDactylis glomerata L.1. Plantans växtsätt (vid axgång)2. Strå: längd (H) (i slutet av blomning)3. Blad:3.1 färg (året efter sådd, före axgång)3.2 flaggbladets form (i början av blomning)3.2 flaggbladets mått (H) (i början av blomning)4. Klassificering efter tidighet: axgång eller blomning (H) (året efter sådd)5. Axgång efter återväxt (H) (året efter sådd)6. Alternativ användning7. Kromosomtal (H)6. RÖRSVINGELFestuca arundinacea Schreb.1. Plantans växtsätt (vid vippgång)2. Strå: längd (H) (i slutet av blomning)3. Blad (i början av blomning):3.1 flaggbladets form3.2 flaggbladets mått (H)4. Klassificering efter tidighet: vippgång eller blomning (H) (året efter sådd)5. Vippgång efter återväxt (året efter sådd)6. Kromosomtal (H)7. FÅRSVINGELFestuca ovina L.1. Plantans växtsätt (vid vippgång)2. Strå: längd (H) (i slutet av blomning)3. Blad (i början av blomning):3.1 flaggbladets form3.2 flaggbladets mått (H)4. Klassificering efter tidighet: vippgång eller blomning (H) (året efter sådd)5. Vippgång efter återväxt (året efter sådd)6. Kromosomtal (H)8. ÄNGSSVINGELFestuca pratensis Huds.1. Plantans växtsätt (vid vippgång)2. Strå: längd (H) (i slutet av blomning)3. Blad (i början av blomning):3.1 flaggbladets form3.2 flaggbladets mått (H)4. Klassificering efter tidighet: vippgång eller blomning (H) (året efter sådd)5. Vippgång efter återväxt (året efter sådd)6. Kromosomtal (H)9. RÖDSVINGELFestuca rubra L.1. Plantans växtsätt (vid vippgång)2. Strå: längd (H) (i slutet av blomning)3. Stoloner: förekommer/saknas (ange vegetativt stadium vid tidpunkt för observation)4. Blad:4.1 färg (året efter sådd, före vippgång)4.2 flaggbladets form (i början av blomning)4.3 flaggbladets mått (H) (i början av blomning)5. Klassificering efter tidighet: vippgång eller blomning (H) (året efter sådd)6. Vippgång efter återväxt (året efter sådd)7. Kromosomtal (H)10. RAJGRÄS-ARTERHybridrajgräs Lolium hybridum Hausskn.Italienskt rajgräs Lolium multiflorum Lam.Engelskt rajgräs Lolium perenne L.1. Plantans växtsätt (vid axgång)2. Strå: längd (H) (i slutet av blomning)3. Blad (i början av blomning):3.1 flaggbladets form3.2 flaggbladets mått (H)4. Klassificering efter tidighet: axgång eller blomning (H) (året efter sådd eller såningsår för annuella arter)5. Axgång efter återväxt (året efter sådd)6. Alternativ användning7. Kromosomtal (H)11. TIMOTEJPhleum pratense L.1. Plantans växtsätt (vid axgång)2. Strå: längd (H) (i slutet av blomning)3. Blad:3.1 färg (året efter sådd, före axgång)3.2 flaggbladets form (i början av blomning)3.3 flaggbladets mått (H) (i början av blomning)4. Klassificering efter tidighet: axgång eller blomning (H) (året efter sådd)5. Axgång efter återväxt (året efter sådd)6. Kromosomtal (H)12. GRÖE-ARTERVitgröe Poa annua L.Lundgröe Poa nemoralis L.Sengröe Poa palustris L.Ängsgröe Poa pratensis L.Kärrgröe Poa trivialis L.1. Plantans växtsätt (vid vippgång)2. Strå: längd (H) (i slutet av blomning)3. Stoloner: förekommer/saknas (ange vegetativt stadium vid tidpunkt för observation)4. Blad:4.1 färg (året efter sådd, före vippgång)4.2 flaggbladets form (i början av blomning)4.3 flaggbladets mått (H) (i början av blomning)5. Bladslida: färg Poa pratensis6. Snärp Poa pratensis:6.1 färg6.2 form6.3 hårighet7. Blomställning: färg (under blomning)8. Klassificering efter tidighet: vippgång eller blomning (H) (året efter sådd)9. Vippgång efter återväxt (året efter sådd)10. Kromosomtal (H) (utom Poa pratensis)13. GULLHAVRETrisetum flavescens (L.) Pal. Beauv.1. Plantans växtsätt (vid vippgång)2. Strå: längd (H) (i slutet av blomning)3. Blad:3.1 färg (året efter sådd, före axgång)3.2 flaggbladets form (i början av blomning)3.3 flaggbladets mått (H) (i början av blomning)4. Klassificering efter tidighet: vippgång eller blomning (H) (året efter sådd)5. Vippgång efter återväxt (året efter sådd)6. Kromosomtal (H)14. TUPPKLÖVER (SULLA)Hedysarum coronarium L.1. Plantans växtsätt (H)2. Stjälk:2.1 längd2.2 diameter vid stjälkens mitt2.3 förgrening (antal grenar per stjälk)3. Blad: (observeras ovanför första tredjedelen av plantans längd)3.1 antal blad per stjälk3.2 flaggbladets form (H)3.3 flaggbladets mått (H)3.4 antal småblad per blad4. Blomma: färg på segel (H)5. Klassificering efter tidighet: blomning (H)6. Tillväxtcykel:6.1 vegetativ tillväxt under hösten6.2 uthållighet vid odling (H)15. KÄRINGGIGELLotus corniculatus L.1. Stjälk: längd (H)2. Blad:2.1 mittersta småbladets form (H)2.2 mittersta småbladets mått (H)3. Klassificering efter tidighet: blomning (H)16. LUPIN-ARTERVitlupin Lupinus albus L.Blålupin Lupinus angustifolius L.Gullupin Lupinus luteus L.1. Stjälk: längd (H)2. Blomma: färg på segel (H)3. Balja:3.1 form (H)3.2 hårighet: beständig eller icke-beständig (H)4. Frö:4.1 form (H)4.2 mått (H)4.3 grundfärg (H)4.4 mönster (H)5. Klassificering efter tidighet: blomning (H)6. Alkaloidinnehåll:6.1 i blad (H)6.2 i korn (H)17. HUMLELUSERNMedicago lupulina L.1. Stjälk: längd (H)2. Klassificering efter tidighet: blomning (H)18. LUSERN-ARTERLuzerne Medicago sativa L. och Medicago varia Martyn1. Stjälk: längd (H)2. Blad:2.1 mittersta småbladets form (H)2.2 mittersta småbladets mått (H)3. Blomma: färg på segel4. Klassificering efter tidighet: blomning (H)19. ESPARSETTOnobrychis sativa L.1. Stjälk: längd (H)2. Blad:2.1 mittersta småbladets form (H)2.2 mittersta småbladets mått (H)3. Klassificering efter tidighet: blomning (H)20. ÄRTPisum arvense L.1. Stjälk: längd (H)2. Blad:2.1 form på de översta två bladparens stipler (H)2.2 mått på de två översta stiplerna (H)2.3 småbladens form (H)2.4 småbladens mått (H)2.5 småbladspetsens form (H)3. Stjälkstipler:3.1 form (H)3.2 mått (H)3.3 panachering: förekommer/saknas (H)3.4 ringens form (H)3.5 ringens färg (H)4. Blomma:4.1 färg på segel (H)4.2 form på segelbas (H)5. Balja:5.1 form (H) (vid grönmognadsstadiet)5.2 spetsens form (H) (vid grönmognadsstadiet)6. Frö:6.1 form, inkl. struktur (H)6.2 grundfärg (H)6.3 mönster (H)7. Klassificering efter tidighet: blomning (H)8. Blomningens längd (H)21. ALEXANDRINERKLÖVERTrifolium alexandrinum L.1. Plantans växtsätt (H) (i början av blomning)2. Stjälk: längd (H) (i början av blomning)3. Blad (i början av blomning):3.1 mittersta flaggbladets form (H)3.2 mittersta flaggbladets mått (H)4. Blomställning:4.1 förgrenad (H)4.2 skaftad eller oskaftad (H)4.3 kronbladens längd i förhållande till foderbladen5. Blomma: färg på segel6. Klassificering efter tidighet: blomning (H)22. ALSIKEKLÖVERTrifolium hybridum L.1. Stjälk: längd (H)2. Blad:2.1 mittersta småbladets form (H)2.2 mittersta småbladets mått (H)3. Klassificering efter tidighet: blomning (H)4. Kromosomtal (H)23. BLODKLÖVERTrifolium incarnatum L.1. Stjälk: längd (H)2. Blomma: färg på segel (H)3. Klassificering efter tidighet: blomning (H)24. RÖDKLÖVERTrifolium pratense L.1. Stjälk: längd (H)2. Blad:2.1 mittersta småbladets form (H)2.2 mittersta småbladets mått (H)2.3 bladmärke3. Blomma: färg på segel4. Frö: grundfärg5. Klassificering efter tidighet: blomning (H)6. Kromosomtal (H)25. VITKLÖVERTrifolium repens L.1. Blad:1.1 mittersta småbladets form (H)1.2 mittersta småbladets mått (H)1.3 bladmärke1.4 bladskaftets längd (H)2. Klassificering efter tidighet: blomning (H)3. Kromosomtal (H)26. PERSISK KLÖVERTrifolium resupinatum L.1. Stjälk (i början av blomning):1.1 form1.2 längd (H)1.3 hårighet: förekommer/saknas2. Blad (i början av blomning):2.1 mittersta småbladets form (H)2.2 mittersta småbladets mått (H)3. Blomma: färg på segel4. Balja: form (vid fullmognadsstadiet)5. Frö: färg6. Klassificering efter tidighet: blomning (H)27. BOCKHORNSKLÖVERTrigonella foenum-graecum L.1. Plantans växtsätt (H) (i början av blomning):2. Stjälk:2.1 längd (H)2.2 hårighet: förekommer/saknas (H)3. Blad (i början av blomning):3.1 mittersta småbladets form (H)3.2 mittersta småbladets mått (H)4. Balja (vid fullmognadsstadiet):4.1 total längd (H)4.2 spetsens längd (H)5. Klassificering efter tidighet: blomning (H)28. ÅKERBÖNABönor med stora frön Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers.Bönor med små frön Vicia faba L. var. minor (Peterm.) bull.1. Stjälk: längd (H1) (H2)2. Balja (vid fullmognadstadiet):2.1 form (H2)2.2 hårighet (H2)3. Frö:3.1 form (H1) (H2)3.2 storlek (H2)3.3 grundfärg (H1) (H2)3.4 mönster (H2)3.5 hilumfärg (H2)4. Klassificering efter tidighet: blomning (H2)29. VICKERVicia sativa L.1. Blad:1.1 översta primärbladens färg (H)1.2 översta primärbladens form (H)1.3 småbladens form (H)1.4 småbladens mått (H)2. Blomma: färg på segel (H)3. Balja (vid fullmognadstadiet):3.1 form (H)3.2 hårighet (H)4. Korn:4.1 form (H)4.2 storlek (H)4.3 grundfärg (H)4.4 mönster (H)4.5 hjärtbladens färg (H)5. Klassificering efter tidighet: blomning (H)30. UNGERSK VICKERVicia pannonica CrantzLUDDVICKERVicia villosa Roth1. Blad:1.1 småbladens form (H)1.2 småbladens mått (H)1.3 antal småblad2. Blomma: färg på segel (H)3. Balja (vid fullmognadsstadiet):3.1 form (H)3.2 hårighet (H)4. Klassificering efter tidighet: blomning (H)31. KÅLROTBrassica napus L. var. napobrassica (L) Peterm.1. Planta: höjd2. Rot:2.1 form (H)2.2 andel som utgörs av del ovan jord2.3 rotens färg (H)2.4 färg på del ovan jord2.5 köttets färg (H)3. Nacke: längd (H)4. Bladskiva:4.1 mått (H)4.2 form4.3 kant: krusighet eller sågighet4.4 antocyan: förekommer/saknas (H)4.5 vaxöverdrag5. Bladskaft:5.1 form5.2 längd5.3 storlek5.4 antocyan: förekommer/saknas (H)32. FODERMÄRGKÅLBrassica oleracea L. conver. acephala (DC)1. Planta (observeras vid full utväxt):1.1 höjd (H1) (H2)1.2 förgreningar (H2)2. Stjälk:2.1 längd (H2)2.2 storlek (H1) (H2) (fodermärgkål)2.3 form (H1) (H2) (fodermärgkål)2.4 färg (H2)3. Bladskiva:3.1 mått (H1) (H2)3.2 form (H2)3.3 form (H2)3.4 kant: krusighet eller sågighet (H2)3.5 antocyan: förekommer/saknas (H1) (H2)3.6 vaxöverdrag (H2)4. Bladskaft:4.1 form (H2)4.2 längd (H2)4.3 storlek (H2)4.4 antocyan: förekommer/saknas (H1) (H2)33. OLJERÄTTIKARaphanus sativus L. ssp. oleifera (DC) Metzg.1. Planta (vid fullmognadsstadiet):1.1 höjd1.2 förgrening: storlek1.3 fästhöjd på den första förgreningen2. Stjälk (vid mognadsstadiet):2.1 huvudstjälkens längd (H)2.2 huvudstjälkens tjocklek (mäts 25 cm över nacken)3. Rosettblad (vid knoppgång)3.1 form3.2 mått4. Blomma: kronbladens färg5. Balja: spetsens längd (H)6. Frö: storlek (H)7. Klassificering efter tidighet: blomning (H)34. HAVREAvena sativa L.1. Plantans växtsätt (H) (vid rotskottsstadiet)2. Strå:2.1 längd (H)2.2 hårighet, övre nod (H)3. Blad: hårighet på bladskivans kant (H)4. Vippa: form (H)5. Bark: vaxöverdrag (H) (vid blomningsstadiet)6. Korn:6.1 blomfjäll: färgtyp (H)6.2 blomfjäll, borstighet: förekommer/saknas (H)6.3 ytterkorn: basalhårighet (H)6.4 korn: naket eller klätt (H)7. Klassificering efter tidighet: vippgång (H)35. KORNTvåradskorn Hordeum distichum L.Flerradskorn Hordeum polystichum L.1. Plantans växtsätt (H) (slutet av rotskottsstadiet)2. Strå: längd (H)3. Småax: färg (H)4. Slida:4.1 basalhårighet (H)4.2 vaxöverdrag (H)5. Ax:5.1 typ: 2, 4 eller 6 rader (H)5.2 borstighet: förekommer/saknas (H)5.3 borst: tandning (H)5.4 form (H)5.5 täthet (H)5.6 vaxöverdrag (H)5.7 sterilt småax: färg på ståndare (H)5.8 sterilt småax: form (H)5.9 nedersta axspindelinternod: längd (H)6. Skärmfjäll: längd (H)7. Korn:7.1 hår på ståndare: längd (H)7.2 blomfjäll: tandning (H)7.3 naket eller klätt (H)7.4 fåra: hårighet (H)7.5 blomfjällens bladnerver: antocyan: förekommer/saknas (H)8. Klassificering efter tidighet: vippgång (H)9. Alternativitet (H)10. Reaktion på DDT eller på annan substans som ger jämförbart resultat (H)36. RISOryza sativa L.1. Strå:1.1 nodernas färg: gröna eller pigmenterade (H) (vid tillväxt)1.2 höjd vid mognad, mätt från översta vippans ytterspets (H) (vid mognadsstadiet)2. Blad: grönfärgning eller pigmentering (H) (vid tillväxt)3. Småax: grönfärgning eller pigmentering (H) (vid tillväxt)4. Vippa:4.1 borstighet: förekommer/saknas (H)4.2 form (H) (vid mognadsstadiet)4.3 färg på pistillmärken: färglösa eller pigmenterade (H)5. Blomfjäll:5.1 kölens färg: grönfärgning eller pigmentering (H)5.2 kalottens färg: grönfärgning eller pigmentering (H)5.3 spetsens färg: grönfärgning eller pigmentering (H)5.4 hårighet (H)6. Korn:6.1 skalat korn: profil(1) (H)6.2 pärla: förekommer/saknas (H)7. Klassificering efter tidighet: vippgång (H)37. KANARIEGRÄSPhalaris kanariensis L.1. Strå: längd (H)2. Blad: form (H) (före vippgång)3. Vippa: form4. Klassificering efter tidighet: vippgång (H)38. RÅGSecale cereale L.1. Koleoptil: färgning2. Plantans växtsätt:2.1 i slutet av rotskottsstadiet (på våren)2.2 vid skottstadiet3. Strå:3.1 längd (H)3.2 översta nodens färg3.3 hårighet under ax, intensitet4. Slida: hårighet (i skottstadiet)5. Ax:5.1 form (i blomningsstadiet eller mjölkmognad)5.2 färg (vid mjölkmognad)5.3 ståndarknapp: färg5.4 antocyan: förekommer/saknas6. Borst: antocyanfärgnings intensitet7. Korn:7.1 form7.2 färg8. Klassificering efter tidighet: axgång (H)9. Höst- eller vårform (H)10. Ploidi (H)39. VETEVete Triticum aestivum L.Durumvete Triticum durum L.1. Koleoptil: färgning (H)2. Plantans växtsätt (H) (i slutet av rotskottsstadiet)3. Strå:3.1 längd (H)3.2 fyllning i mitten av översta internoden: ihålig eller full (H)3.3 vaxöverdrag (H)3.4 antocyan: förekommer/saknas (H)4. Blad (strax före axgång):4.1 form (H)4.2 vaxöverdrag på bladskivan (H)5. Slida:5.1 Flaggbladslida: hårighet (H)5.2 vaxöverdrag (H)6. Ax:6.1 form (H)6.2 täthet (H)6.3 borstighet (H)6.4 borst: färg (H)6.5 vaxöverdrag (H)6.6 ståndarknapp: färg (H)6.7 ax: färg (H) (vid gulmognadsstadiet)7. Skärmfjäll:7.1 skuldra: form (H)7.2 skuldra: bredd (H)7.3 uddform (H)7.4 uddlängd (H)7.5 yttre hårighet (H)7.6 inre hårighet (H)8. Korn:8.1 form (H)8.2 färg (H)8.3 extremitet: hårighet (H)8.4 fenolfärgning (H)9. Klassificering efter tidighet: axgång (H)10. Alternativ (H)40. SPELTVETETriticum spelta L.1. Koleoptil: färgning (H)2. Plantans växtsätt (H) (i slutet av rotskottsstadiet)3. Strå:3.1 längd (H)3.2 fyllning i mitten av översta internoden: ihålig eller full (H)4. Blad (strax före axgång):4.1 form (H)4.2 vaxöverdrag på bladskivan (H)5. Slida:5.1 Flaggbladslida: hårighet (H)5.2 vaxöverdrag6. Ax:6.1 form (H)6.2 täthet (H)6.3 borstighet (H)6.4 borst: färg (H)6.5 vaxöverdrag (H)6.6 ståndarknapp: färg (H)6.7 ax: färg (H) (vid gulmognadsstadiet)6.8 axspindelinternod: fasthet (H)7. Skärmfjäll:7.1 skuldra: form (H)7.2 skuldra: bredd (H)7.3 uddform (H)7.4 uddlängd (H)7.5 yttre hårighet (H)7.6 inre hårighet (H)8. Bark:8.1 form (H)8.2 färg (H)9. Klassificering efter tidighet: axgång (H)10. Alternativ (H)41. MAJS(utom popcornsmajs och sockermajs)Zea mays (utom convar. microsperma Koern. och convar. saccharata Koern.)1. Stjälk:1.1 huvudstjälk: längd (H2)1.2 antocyanfärgning på noder: förekommer/saknas (H2)1.3 översta kolvens fäste i huvudstjälken (H1) (H2) (H3)2. Blad:2.1 form (H2) (vid vippskjutning)2.2 antal (H2)2.3 bladskivans bredd från noden ovanför översta kolven (H2)3. Slida:3.1 antocyan: förekommer/saknas (H2) (vid plantans mitt)3.2 flaggbladsslidans kant: hårighet (H2)4. Vippa:4.1 Mellersta axets längd (H2)4.2 antal förgreningar: sekundära eller tertiära (H2)4.3 förgreningar: form (H2) (vid full hanblomning)4.4 ståndarknapp: färg (H2) (vid pollenavgång)5. Kolv:5.1 Pistillmärken: färg (H1) (H2) (två eller tre dagar efter utveckling)5.2 längd (H2)5.3 form (H2)5.4 tjocklek på kolvens mitt (H2)5.5 antal rader (H2)5.6 kolvskaftets längd (H1) (H2)5.7 antal fertila kolvar på huvudstjälken (H2)5.8 hölje: längd i förhållande till kolv (H1) (H2)5.9 täckning av kolven: (H2) (i fullmognadsstadiet när höljena är helt torra)5.10 stjälkens färg (H1) (H2) (i fullmognadsstadiet)5.11 stjälkens tjocklek (H2)6. Frö:6.1 typ av skördat frö (H1) (H2) (H3)6.2 spets och sidor: färg (H2)6.3 form (H2)7. Tid mellan skottstadiet7.1 hanblomning (H2)7.2 honblomning (H1) (H2) (H3)8. Mognadsklass fastställd på grundval av perioden mellan skottstadiet8.1 och stadiet med 60 % vatten i kornet (H2)8.2 och stadiet med 30 % vatten i kornet (H2)42. POTATISSolanum tuberosum L.1. Knöl:1.1 form: beskrivning, regelbundenhet och enhetlighet (H)1.2 skal: färg (H)1.3 kött: färg (H)2. Grodd:2.1 färg (H)2.2 form (H)2.3 hårighet (H)3. Stjälk: färg (H)4. Blomma:4.1 förekommer/saknas (H)4.2 foderblad: färg i knoppstadiet (H)4.3 kronblad: färg (H)43. JORDNÖTArachis hypogaea L.1. Plantans växtsätt (H) (i blomningsstadiet)2. Stjälk: hårighet: förekommer/saknas (H)3. Blad (i blomningsstadiet):3.1 småbladens form (H)3.2 bladskiva: hårighet (H)3.3 bladkant: hår: förekommer/saknas (H)4. Stipler: längd i förhållande till bladskaft (H)5. Gynophore: längd (H) (vid plantering)6. Balja (i mognadsstadiet):6.1 form (H)6.2 insnörning: förekommer/saknas (H)6.3 perikarp: sammanhållning (H)6.4 antal frön: max. två eller fler än två (H)7. Frö:7.1 form (H)7.2 hölje: färg (H)44. RYBSBrassica campestris L. oleifera (Metzg.) Sinsk.1. Hjärtblad: mått2. Planta (i mognadsstadiet):2.1 höjd2.2 förgrening: storlek2.3 fästhöjd på den första förgreningen3. Stjälk (i mognadsstadiet):3.1 huvudstjälkens längd (H)3.2 huvudstjälkens tjocklek, mäts 25 cm över nacken4. Rosettblad (vid blomknoppstadiet):4.1 form (H)4.2 mått (H)5. Blomma: kronbladens färg (H)6. Frö: mått (tjocklek)7. Klassificering efter tidighet: blomning (H)8. Alternativ (H)45. SAREPTASENAPBrassica juncea L.1. Stjälk: längd (H) (vid fullmognadsstadiet)2. Rosettblad: form (H) (vid blomknoppstadiet)3. Blomma: kronbladens färg (H)4. Frö:4.1 mått (H)4.2 färg (H)5. Klassificering efter tidighet: blomning (H)46. RAPSBrassica napus L. ssp. oleifera Metzg. Sinsk1. Hjärtblad: mått (H)2. Planta: förgreningar: storlek (H) (vid mognadsstadiet)3. Stjälk: huvudstjälkens längd (H) (vid mognadsstadiet)4. Rosettblad: form (H) vid (blomknoppstadiet)5. Blomma: kronbladens färg (H)6. Klassificering efter tidighet: blomning (H)7. Alternativ (H)47. SVARTSENAPBrassica nigra (L.) W. Koch1. Planta: huvudstjälkens höjd (H) (vid fullmognad)2. Blomma: kronbladens färg (H)3. Balja: ställning på stjälken (H) (vid mognadsstadiet)4. Klassificering efter tidighet: blomning (H)48. HAMPACannabis sativa L.1. Stjälk (planta med honblommor):1.1 räfflor: förekommer/saknas1.2 färg2. Blad: flikighet (planta med honblommor)3. Frukt (planta med honblommor):3.1 form3.2 klack: förekommer/saknas4. Klassificering efter tidig mognad (H)5. Sambyggare eller tvåbyggare (H)49. KUMMINCarum carvi L.1. Stjälk: längd (H)2. Blad:2.1 ställning före skottskjutning2.2 färg3. Frukt: achene: svår/lätt att avskilja (H)4. Klassificering efter tidighet: blomning (H)50. BOMULLGossypium sp.1. Plantans växtsätt (H)2. Stjälkar (vid blomning):2.1 typ av förgreningar2.2 antal vegetativa grenar och blomgrenar2.3 hårighet3. Vegetativ gren: blad (i början av blomning):3.1 bladskiva: hårighet (H)3.2 flikighet3.3 tandningsdjup (H)4. Blomma (före blomning):4.1 högbladens längd i förhållande till blomkronan (H)4.2 kronbladens färg5. Kapsel:5.1 form (H) (vid grönmognadsstadiet)5.2 interpunktion: förekommer/saknas (H) (vid grönmognadsstadiet)5.3 öppning: fullständig/ofullständig (H) (vid fullmognadsstadiet) 5.4 antal loculi: (vid fullmognadsstadiet)6. Fiber (vid fullmognadsstadiet):6.1 krusig eller slät6.2 genomsnittlig längd6.3 längd: jämnhet7. Frö:7.1 naket/luddigt7.2 ludd: färg51. SOLROSHelianthus annuus L.1. Hypokotyl: antocyan: förekommer/saknas (H2)2. Blad:2.1 ställning på stjälkens mitt (H2)2.2 bladskivans färg (H2) (vid fyrbladsstadiet)2.3 mått (H1) (H2)3. Blomställning:3.1 form (H2)3.2 tungformiga blommor: förekommer/saknas (H2)4. Fertil blomma:4.1 kronbladens färg: gula eller orange (H1) (H2)4.2 foderblad: antocyan: förekommer/saknas (H2)4.3 pistillmärken: färg (H2)5. Frö:5.1 form (H2)5.2 grundfärg (H1) (H2)5.3 band: förekommer/saknas (H1) (H2)5.4 band: färg (H2)5.5 andel hölje (%) (H2)6. Klassificering efter tidig mognad (H1) (H2)52. SPÅNADSLINLinum usitatissimum L.1. Planta:1.1 stjälkens höjd (H)1.2 förgrening: fäste på stjälken (H)2. Blomma:2.1 tjocklek (H)2.2 foderblad: fläckar (H)2.3 kronblad: färg (H)2.4 kronblad: bladnerver: färg (H)2.5 ståndartrådar: färg (H)2.6 ståndarknappar: färg (H)2.7 stift: färg (H)2.8 pistillmärken: färg (H)3. Kapsel: skiljeväggar: hårighet (H)4. Frö:4.1 färg (H)4.2 form (H)4.3 tjocklek (H)5. Klassificering efter tidighet: blomning (H)53. OPIUMVALLMOPapaver somniferum L.1. Stjälk:1.1 längd (H)1.2 huvudstjälkens spets: hårighet (H)2. Blad: (före skottskjutning):2.1 fläckar: förekommer/saknas (H)2.2 fläckar: färg (H)3. Blomma:3.1 foderblad: antocyan: förekommer/saknas (H)3.2 kronbladens färg (H)4. Kapsel (vid mognadsstadiet):4.1 form (H)4.2 färg (H)5. Frö: färg (H)6. Klassificering efter tidighet: blomning (H)54. VITSENAPSinapis alba L.1. Planta (vid fullmognadsstadiet):1.1 huvudstjälkens höjd (H)1.2 förgreningens storlek1.3 fästhöjd på den första förgreningen2. Rosettblad (vid blomknoppstadiet):2.1 antal2.2 form2.3 hårighet3. Blomma: kronbladens färg (H)4. Frö:4.1 storlek4.2 brunfärgning: förekommer/saknas (H)5. Klassificering efter tidighet: blomning (H)55. SOJABÖNASoia hispida L.1. Hjärtblad: antocyan: förekommer/saknas (H)2. Stjälk: längd (H)3. Blomma: färg (H)4. Balja: färg (H)5. Frö:5.1 grundfärg (H)5.2 mönster: förekommer/saknas (H)5.3 form (H)6. Klassificering efter tidighet: blomning (H)DEL B EGENSKAPER FÖR UNDERSÖKNING AV ODLINGSVÄRDE OCH ANVÄNDNING Nedanstående egenskaper gäller för alla arter som tas upp i del A:1. Avkastning.2. Resistens mot skadliga organismer.3. Beteende med avseende på faktorer i den fysiska omgivningen.4. Kvalitetskaraktärer.5. Alternativitet, för arter med höst- och vårformer.6. Produktionscykler (gräs).Använda metoder skall anges när resultaten inges.(1) Avser förhållandet längd:höjd:rundkornigt: mindre än 1,75,halvrundkornigt: mellan 1,75 och 1,99,halvlångkornigt: mellan 2,00 och 2,45,långkornigt: över 2,45.BILAGA 2 A. ALLMÄNNA MINIMIKRAV >Plats för tabell>B. ANMÄRKNINGAR 1. Den person som inger ansökan skall förse behörig myndighet med de mängder utsäde eller antal plantor som myndigheten anser är nödvändiga för att genomföra försöken och därpå följande kontroller.2. Utsädet eller plantan måste uppfylla kvalitetskraven för basutsäde eller plantor enligt rådets direktiv av den 14 juni 1966(1) om saluföring av betutsäde, utsäde av foderväxter, utsäde av stråsäd och utsädespotatis, samt rådets direktiv av den 30 juni 1969(2) om saluföring av utsäde av olje- och spånadsväxter.3. Antalsprocenten potatisknölar med svamp får inte överstiga 2 %. Utsädespotatis skall vara fri från potatisvårta, bakteriell röta och bakteriell kräfta. Vikten av missformade eller skadade knölar får inte överstiga 3 %.4. Vad beträffar perenna växter skall försöken fortgå till dess samtliga egenskaper har observerats och registrerats minst en gång.5. Om osäkerhet råder vad beträffar det beslut som skall fattas om frågan om enhetlighet, med avseende på de arter som tas upp i bilaga 1, del A, nr 20, 29, 34, 35, 36, 39, 40, 43, 45,ä 46, 50, 52, 53 eller 55, skall avkomlingar från det växtmaterial som odlats föregående år också undersökas.6. Om osäkerhet råder huruvida den kontrollmetod som används i en viss medlemsstat också tillämpas i övriga medlemsstater skall metoden anges.(1) EGT nr 125, 11.7.1996, s. 2290/66.(2) EGT nr L 169, 10.7.1969, s. 3.


title: Rådets direktiv 2006/101/EG av den 20 november 2006 om anpassning av direktiven 73/239/EEG, 74/557/EEG och 2002/83/EG rörande friheten att tillhandahålla tjänster, med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning

text:
               20.12.2006

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 363/238

      RÅDETS DIREKTIV 2006/101/EG

   av den 20 november 2006
   om anpassning av direktiven 73/239/EEG, 74/557/EEG och 2002/83/EG rörande friheten att tillhandahålla tjänster, med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
   med beaktande av anslutningsfördraget för Bulgarien och Rumänien (1), särskilt artikel 4.3,
   med beaktande av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien, särskilt artikel 56,
   med beaktande av kommissionens förslag, och
   av följande skäl:

               (1)

               Om det med anledning av anslutningen krävs anpassningar av institutionernas rättsakter som fortsätter att gälla efter den 1 januari 2007 och dessa anpassningar inte finns med i anslutningsakten eller i dess bilagor, skall i enlighet med artikel 56 i anslutningsakten nödvändiga rättsakter antas av rådet utom i de fall där den ursprungliga rättsakten antogs av kommissionen.

               (2)

               I slutakten från den konferens under vilken anslutningsfördraget utarbetades anges att de höga fördragsslutande parterna har nått en politisk överenskommelse om en serie anpassningar av institutionernas rättsakter som krävs på grund av anslutningen, och rådet och kommissionen uppmanas att anta dessa anpassningar före anslutningen, vid behov kompletterade och aktualiserade så att hänsyn tas till unionsrättens utveckling.

               (3)

               Rådets direktiv 73/239/EEG (2), 74/557/EEG (3) och 2002/83/EG (4) bör därför ändras i enlighet med detta.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Direktiven 73/239/EEG, 74/557/EEG och 2002/83/EG skall ändras i enlighet med bilagan.
   Artikel 2
   1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast dagen för Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.
   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.
   2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
   Artikel 3
   Detta direktiv träder i kraft under förutsättning att anslutningsfördraget för Bulgarien och Rumänien träder i kraft och samma dag som det fördraget.
   Artikel 4
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Bryssel den 20 november 2006

            På rådets vägnar

            Ordförande

         J. KORKEAOJA

      (1)  EUT L 157, 21.6.2005, s. 11.

      (2)  EGT L 228, 16.8.1973, s. 3.

      (3)  EGT L 307, 18.11.1974, s. 5.

      (4)  EGT L 345, 19.12.2002, s. 1.

      BILAGA
      FRIHET ATT TILLHANDAHÅLLA TJÄNSTER

                  1.

                  31973 L 0239: Rådets första direktiv 73/239/EEG av den 24 juli 1973 om samordning av lagar och andra författningar angående rätten att etablera och driva verksamhet med annan direkt försäkring än livförsäkring (EGT L 228, 16.8.1973, s. 3), ändrat genom

                              —

                              31976 L 0580: Rådets direktiv 76/580/EEG av den 29.6.1976 (EGT L 189, 13.7.1976, s. 13),

                              —

                              11979 H: Anslutningsakten för Grekland (EGT L 291, 19.11.1979, s. 17),

                              —

                              31984 L 0641: Rådets direktiv 84/641/EEG av den 10.12.1984 (EGT L 339, 27.12.1984, s. 21),

                              —

                              11985 I: Anslutningsakten för Spanien och Portugal (EGT L 302, 15.11.1985, s. 23),

                              —

                              31987 L 0343: Rådets direktiv 87/343/EEG av den 22.6.1987 (EGT L 185, 4.7.1987, s. 72),

                              —

                              31987 L 0344: Rådets direktiv 87/344/EEG av den 22.6.1987 (EGT L 185, 4.7.1987, s. 77),

                              —

                              31988 L 0357: Rådets andra direktiv 88/357/EEG av den 22.6.1988 (EGT L 172, 4.7.1988, s. 1),

                              —

                              31990 L 0618: Rådets direktiv 90/618/EEG av den 8.11.1990 (EGT L 330, 29.11.1990, s. 44),

                              —

                              31992 L 0049: Rådets direktiv 92/49/EEG av den 18.6.1992 (EGT L 228, 11.8.1992, s. 1),

                              —

                              11994 N: Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige (EGT C 241, 29.8.1994, s. 21),

                              —

                              31995 L 0026: Europaparlamentets och rådets direktiv 95/26/EG av den 29.6.1995 (EGT L 168, 18.7.1995, s. 7),

                              —

                              32000 L 0026: Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/26/EG av den 16.5.2000 (EGT L 181, 20.7.2000, s. 65),

                              —

                              32002 L 0013: Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/13/EG av den 5.3.2002 (EGT L 77, 20.3.2002, s. 17),

                              —

                              32002 L 0087: Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG av den 16.12.2002 (EUT L 35, 11.2.2003, s. 1),

                              —

                              12003 T: Anslutningsakten för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien (EUT L 236, 23.9.2003, s. 33),

                              —

                              32005 L 0001: Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/1/EG av den 9.3.2005 (EUT L 79, 24.3.2005, s. 9),

                              —

                              32005 L 0068: Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/68/EG av den 16.11.2005 (EUT L 323, 9.12.2005, s. 1).

                        Följande skall läggas till i artikel 8.1 a:

                              ”–

                              Bulgarien: ’акционерно дружество’,

                              –

                              Rumänien: ’societăţi pe acţiuni’, ’societăţi mutuale’.”

                  2.

                  31974 L 0557: Rådets direktiv 74/557/EEG av den 4 juni 1974 om att uppnå etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster som egenföretagare och agent inom handel med och distribution av giftiga ämnen (EGT L 307, 18.11.1974, s. 5), ändrat genom

                              —

                              11994 N: Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige (EGT C 241, 29.8.1994, s. 21),

                              —

                              12003 T: Anslutningsakten för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien (EUT L 236, 23.9.2003, s. 33).

                        Följande skall läggas till i bilagan:
                  ”–   Bulgarien:

                              1.

                              Ämnen och beredningar som omfattas av lagen om skydd mot skadliga verkningar av kemiska ämnen och beredningar (SG 10/2000), med senare ändringar, och den sekundärlagstiftning som har antagits enligt denna lag, med senare ändringar, om inrättande av förfaranden för bedömning av kemiska ämnens och beredningars farlighet, en metod för klassificering och märkning av dessa och utfärdande av säkerhetsdatablad för kemiska ämnen och beredningar som klassificerats som farliga.

                              2.

                              Giftiga kemiska ämnen och deras prekursorer som omfattas av lagen om förbud mot kemiska vapen och kontroll av giftiga kemiska ämnen och deras prekursorer (SG 8/2000), med senare ändringar.

                              3.

                              Växtskyddsmedel som godkänts i enlighet med lagen om växtskydd (SG 91/1997), med senare ändringar, och den sekundärlagstiftning som antagits enligt denna lag, med senare ändringar.

                        –   Rumänien:

                              1.

                              Växtskyddsmedel, inklusive biologiska bekämpningsmedel, för vilka handel och spridning regleras av regeringens förordning nr 4/1995 om tillverkning av, handel med och användning av växtskyddsmedel för att bekämpa sjukdomar, skadegörare och ogräs i jord- och skogsbruk, med senare ändringar.

                              2.

                              Farliga ämnen och beredningar som omfattas av regeringens provisoriska förordning nr 200/2000 om klassificering, märkning och förpackning av farliga ämnen och beredningar, godkänd genom lag nr 451/2001, samt av regeringens beslut nr 490/2002 för godkännande av metodologiska standarder för tillämpning av regeringens förordning nr 200/2000, och av regeringens beslut nr 92/2003 för godkännande av metodologiska standarder för klassificering, märkning och förpackning av farliga ämnen och beredningar.”

                  3.

                  32002 L 0083: Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/83/EG av den 5 november 2002 om livförsäkring (EGT L 345, 19.12.2002, s. 1), ändrat genom

                              —

                              32004 L 0066: Rådets direktiv 2004/66/EG av den 26.4.2004 (EUT L 168, 1.5.2004, s. 35),

                              —

                              32005 L 0001: Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/1/EG av den 9.3.2005 (EUT L 79, 24.3.2005, s. 9),

                              —

                              32005 L 0068: Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/68/EG av den 16.11.2005 (EUT L 323, 9.12.2005, s. 1).

                                          a)

                                          I artikel 6.1 a skall följande införas mellan de texter som gäller Belgien och Tjeckien:

                                                      ”–

                                                      Bulgarien: ’акционерно дружество’, ’взаимозастрахователна кооперация’,”

                                                och, mellan de texter som gäller Portugal och Slovenien:

                                                      ”–

                                                      Rumänien: ’societăţi pe acţiuni’, ’societăţi mutuale’,”

                                          b)

                                          I artikel 18.3 skall fjärde strecksatsen ersättas med följande:

                                                      ”–

                                                      1 maj 2004 vad gäller företag som har auktoriserats i Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien,”

                                          c)

                                          I artikel 18.3 skall följande införas efter fjärde strecksatsen:

                                                      ”–

                                                      1 januari 2007 vad gäller företag som har auktoriserats i Bulgarien och Rumänien, och”.