Avis juridique important

|

31994L0002

Kommissionens direktiv 94/2/EG av den 21 januari 1994 om genomförande av rådets direktiv 92/75/EG vad gäller märkning som anger energiförbrukning hos elektriska kylskåp och frysar (även i kombination) för hushållsbruk

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 045 , 17/02/1994 s. 0001 - 0022 Finsk specialutgåva Område 13 Volym 25 s. 0249  Svensk specialutgåva Område 13 Volym 25 s. 0249

KOMMISSIONENS DIREKTIV 94/2/EG av den 21 januari 1994 om genomförande av rådets direktiv 92/75/EG vad gäller märkning som anger energiförbrukning hos elektriska kylskåp och frysar (även i kombination) för hushållsbrukEUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 92/75/EEG av den 22 september 1992 om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger hushållsapparaters förbrukning av energi och andra resurser(1), särskilt artiklarna 9 och 12 i detta, ochmed beaktande av följande:Enligt direktiv 92/75/EEG skall kommissionen anta ett genomförandedirektiv för hushållsapparater, inbegripet kylskåp och frysar (även i kombination).Energiförbrukningen hos kylskåp och frysar utgör en betydande del av gemenskapens totala energibehov. Det finns stora möjligheter att minska energiförbrukningen hos dessa apparater.Energiförbrukningen hos kylskåp och frysar (även i kombination) kan mätas med hjälp av den metod som anges i CEN:s (Europeiska organisationen för standardisering) standard EN 153.Gemenskapen bekräftar sitt intresse av ett internationellt standardiseringssystem som kan användas för att utarbeta standarder, som används av alla parter i den internationella handeln, och för att tillgodose de behov som gemenskapens politik medför, och uppmanar därför de europeiska standardiseringsorganisationerna att fortsätta samarbetet med de internationella standardiseringsorganisationerna.Europeiska organisationen för standardisering och Europeiska organisationen för standardisering inom elområdet (Cenelec) är de organ som erkänns ha befogenhet att anta harmoniserade standarder i enlighet med de allmänna riktlinjer för samarbete mellan kommissionen och de två organen som undertecknades den 13 november 1984. I detta direktiv avses med en harmoniserad standard en teknisk specifikation (Europeisk standard eller harmoniseringsdokument) som antagits av CEN eller Cenelec på uppdrag av kommissionen i enlighet med bestämmelserna i rådets direktiv 83/189/EEG av den 28 mars 1983 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter(2), senast ändrat genom kommissionens beslut 92/400/EEG(3), och på grundval av de ovannämnda allmänna riktlinjerna.De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 10 i direktiv 92/75/EEG.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 11. Detta direktiv skall tillämpas på elektriska nätanslutna kylskåp samt frysar för förvaring och infrysning (även i kombination) för hushållsbruk. Apparater som även kan utnyttja andra energikällor, t.ex. batterier, omfattas inte av direktivet.2. De upplysningar som krävs i detta direktiv skall tas fram genom mätning i enlighet med EN 153 från maj 1990 eller med harmoniserade standarder, vilkas referensnummer har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning och för vilka medlemsstaterna har offentliggjort referensnumren för de nationella standarder som överför dessa harmoniserade standarder. De upplysningar som gäller buller skall vid behov tas fram genom mätning i enlighet med rådets direktiv 86/594/EEG(4).3. De harmoniserade standarder som avses i punkt 2 skall utarbetas på uppdrag av kommissionen i enlighet med direktiv 83/189/EEG och direktiv 88/182/EEG.4. "Återförsäljare", "leverantör", "informationsblad" och "kompletterande information" skall ha de betydelser som anges i artikel 1.4 i direktiv 92/75/EEG.Artikel 21. Den tekniska dokumentation som avses i artikel 2.3 i direktiv 92/75/EEG skall innehålla- leverantörens namn och adress,- en allmän beskrivning av apparaten, som är tillräcklig för att apparaten skall kunna identifieras,- upplysningar, eventuellt med ritningar, om huvuddragen i modellens utformning, särskilt sådana som har en märkbar påverkan på dess energiförbrukning,- rapporter om de relevanta mätningar som utförts i enlighet med de standarder som avses i artikel 1.2 i detta direktiv,- bruksanvisning, om sådan finns.2. De apparater som omfattas av detta direktiv skall delas in i de kategorier som anges i bilaga 4.3. Den etikett som avses i artikel 2.1 i direktiv 92/75/EEG skall ha den utformning som anges i bilaga 1 till det här direktivet. Den skall placeras utvändigt på apparatens fram- eller ovansida, så att den är väl synlig och inte dold.4. Det informationsblad som avses i artikel 2.1 tredje strecksatsen i direktiv 92/75/EEG skall ha det innehåll och det utseende som anges i bilaga 2 till det här direktivet.5. I de fall som omfattas av artikel 5 i direktiv 92/75/EEG och där apparater bjud ut till försäljning, hyra eller kreditköp med hjälp av en trycksak, t.ex. en postorderkatalog, skall denna trycksak innehålla all den information som anges i bilaga 3 till det här direktivet.6. Klassificering av en apparats energieffektivitet skall göras i enlighet med bilaga 5.Artikel 3Medlemsstaterna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att alla leverantörer och återförsäljare som är etablerade inom deras territorier fullgör sina skyldigheter enligt detta direktiv.Artikel 41. Medlemsstaterna skall anta och offentliggöra de bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 31 december 1994. De skall genast underrätta kommissionen om detta. Bestämmelserna skall tillämpas från och med den 1 januari 1995.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 5Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Utfärdat i Bryssel den 21 januari 1994.På kommissionens vägnarAbel MATUTESLedamot av kommissionen(1) EGT nr L 297, 13.10.1992, s. 16.(2) EGT nr L 109, 26.4.1983, s. 8.(3) EGT nr L 221, 6.8.1992, s. 55.(4) EGT nr L 344, 6.12.1986, s. 24.BILAGA 1ETIKETTENEtikettens utformning1. Etiketten skall utformas i enlighet med följande illustrationer.>Hänvisning till>>Hänvisning till>>Hänvisning till>>Hänvisning till>>Hänvisning till>>Hänvisning till>>Hänvisning till>>Hänvisning till>>Hänvisning till>Anmärkningar till etiketten2. I följande anmärkningar beskrivs de upplysningar som skall lämnas.Anmärkning:I. Leverantörens namn eller varumärke.II. Leverantörens modellidentifikation.III. Apparatens energieffektivitetsklass skall bestämmas i enlighet med bilaga 5. Den skall anges med hjälp av den tillämpliga bokstaven som skall placeras på samma höjd som motsvarande pil.IV. Utan att det påverkar några av de krav som ställs i gemenskapsprogrammet för tilldelning av miljömärke kan en kopia av miljömärket (blomman) infogas här, om apparaten i fråga har tilldelats miljömärket i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 880/92(1). I den vägledning för utformningen av etiketter för kylskåp och frysar som det hänvisas till nedan förklaras hur miljömärket kan tas med på etiketten.V. Energiförbrukning enligt de standarder som avses i artikel 1.2, men uttryckt i kWh per år (dvs. per 24 timmar × 365).VI. Total nettovolym för alla utrymmen utan stjärnmärkning (dvs. drifttemperatur >  P 6 °C).VII. Total nettovolym för alla frysutrymmen med stjärnmärkning (dvs. drifttemperatur ≤  P 6 °C).VIII. Frysutrymmets stjärnmärkning enligt de standarder som avses i artikel 1.2. Om detta utrymme saknar stjärnmärkning skall denna plats lämnas tom.IX. I förekommande fall, buller mätt i enlighet med direktiv 86/594/EEG.OBS:De uttryck på övriga språk som motsvarar de ovan beskrivna anges i bilaga 6.Tryckning3. Nedan anges vissa bestämmelser för utformning av etiketten.>Hänvisning till >Färger:CMYK: cyan, magenta, gult, svart.Exempel: 07X0: 0 % cyan, 70 % magenta, 100 % gult, 0 % svart.Pilar:- A: X0X0- B: 70X0- C: 30X0- D: 00X0- E: 03X0- F: 07X0- G: 0XX0Ramfärg: X070All text är svart. Bakgrunden är vit.Fullständig information om tryckning finns i vägledningen för utformningen av etiketter för kylskåp och frysar som kan fås från:The Secretary of the Committee on Energy Labelling and Standard Product Information for Household AppliancesDirectorate-General for Energy DG XVIICommission of the European Communities200 Rue de la LoiB-1049 Brussels>Hänvisning till>>Hänvisning till>>Hänvisning till>>Hänvisning till>>Hänvisning till>>Hänvisning till>>Hänvisning till>>Hänvisning till>>Hänvisning till>>Hänvisning till>(1) EGT nr L 99, 11.4.1992, s. 1.BILAGA 2INFORMATIONSBLADETInformationsbladet skall innehålla följande upplysningar. Upplysningarna kan antingen lämnas i form av en tabell som omfattar ett antal apparater från samma leverantör, varvid de skall lämnas i den angivna ordningen, eller lämnas i beskrivningen av apparaten.1. Leverantörens namn eller varumärke.2. Leverantörens modellidentifikation.3. Typ av apparat enligt följande:>Plats för tabell>4. Modellens energieffektivitetsklass enligt defintionen i bilaga 5, uttryckt som "Energieffektivitetsklass . . . på en skala från A (låg förbrukning) till G (hög förbrukning)". Om dessa upplysningar lämnas i tabellform kan de uttryckas på annat sätt förutsatt att det är tydligt att skalan går från A (mest effektiv) till G (minst effektiv).5. Om upplysningarna lämnas i tabellform och några av apparaterna i tabellen har tilldelats gemenskapens miljömärke i enlighet med förordning (EEG) nr 880/92, kan detta anges här. I så fall skall rubriken vara "Gemenskapens miljömärke", och angivelsen skall bestå av en kopia av miljömärket (blomman). Denna bestämmelse påverkar inte de krav som ställs i gemenskapsprogrammet för tilldelning av miljömärke.6. Energiförbrukning enligt de standarder som avses i artikel 1.2, men uttryckt i kWh per år (dvs. per 24 timmar × 365), definierat som "energiförbrukning i kWh per år, baserat på resultat från standardiserade provningar under 24 timmar. Den verkliga energiförbrukningen beror på hur apparaten används och var den placeras."7. Kylutrymmets (5 °C) nettovolym enligt de standarder som avses i artikel 1.2 - utelämnas för kategorierna 8 och 9.8. Frysutrymmets nettovolym enligt de standarder som avses i artikel 1.2 - utelämnas för kategorierna 1, 2 och 3. För apparater i kategori 3 anges "köldfackets" nettovolym.7 och 8. För kategorierna 2 och 10 skall varje utrymmes nettovolym anges enligt de standarder som avses i artikel 1.2.9. Frysutrymmets eventuella stjärnmärkning enligt de standarder som avses i artikel 1.2.10. Angivelsen "automatisk avfrostning" kan tas med här, om denna överensstämmer med de definitioner som anges i de standarder som avses i artikel 1.2.11. "Säkerhet vid strömavbrott i . . . timmar", definierat som "temperaturstegringstid" enligt de standarder som avses i artikel 1.2.12. "Infrysningskapacitet" i kg/24 timmar enligt de standarder som avses i artikel 1.2.13. "Klimatklass" enligt de standarder som avses i artikel 1.2. Om apparatens klimatklass är "tempererad" kan denna uppgift utelämnas.14. "Buller", i förekommande fall, som mäts enligt direktiv 86/594/EEG.Om en apparat har andra utrymmen än ett kylutrymme och ett frysutrymme kan ytterligare rader för upplysningar om dessa andra utrymmen läggas till vid 7, 8, 9, 10, 11, 12 och 13. I så fall skall utrymmenas benämningar och den ordning i vilken de anges vara konsekventa. Om ett utrymmes nominella temperatur inte överensstämmer med stjärnmärkningssystemet eller med standardtemperaturen för kylutrymmen (5 °C), skall den nominella temperaturen anges.De upplysningar som lämnas på etiketten kan återges i form av en kopia av etiketten, antingen i färg eller i svartvitt. I så fall måste de ytterligare upplysningar som endast lämnas på informationsbladet ändå tas med.OBS:De uttryck på övriga språk som motsvarar de ovan beskrivna anges i bilaga 6.BILAGA 3POSTORDER OCH ANNAN DISTANSFÖRSÄLJNINGPostorderkataloger och andra trycksaker som avses i artikel 2.5 i detta direktiv skall innehålla följande upplysningar i nedan angivna ordning:1. Energieffektivitetsklass (punkt 4 i bilaga 2)2. Energiförbrukning (punkt 6 i bilaga 2)3. Kylutrymmets nettovolym (punkt 7 i bilaga 2)4. Frysutrymmets nettovolym (punkt 8 i bilaga 2)5. Stjärnmärkning (punkt 9 i bilaga 2)6. Buller (punkt 14 i bilaga 2)Om andra upplysningar som finns med på informationsbladet lämnas, skall dessa utformas i enlighet med bilaga 2 och läggas till på ovanstående lista i den ordning som fastställts för informationsbladet.De upplysningar som anges ovan skall tryckas i en storlek och ett typsnitt som gör dem lätta att läsa.OBS:De uttryck på övriga språk som motsvarar de ovan beskrivna anges i bilaga 6.BILAGA 4KATEGORIERDe apparater som omfattas av detta direktiv skall delas in i följande kategorier:1. Hushållskylskåp utan frysfack.2. Hushållskylskåp/-svalskåp med utrymmen som håller 5 °C och/eller 10 °C.3. Hushållskylskåp med köldfack utan stjärnmärkning.4. Hushållskylskåp med köldfack märkt *.5. Hushållskylskåp med köldfack märkt **.6. Hushållskylskåp med köldfack märkt ***.7. Hushållskylskåp/-frysskåp med frys märkt *(***).8. Hushållsfrysskåp.9. Hushållsfrysboxar.10. Hushållskylskåp och -frysar med mer än två dörrar samt andra apparater som inte omfattas av ovanstående.BILAGA 5ENERGIEFFEKTIVITETSKLASSEn apparats energieffektivitetsklass skall bestämmas i enlighet med följande tabell 1:>Plats för tabell>Energieffektivitetsindex (uttryckt i procent) = apparatens årliga energiförbrukning(1) / apparatens årliga standard-energiförbrukning.Apparatens årliga standardenergiförbrukning (uttryckt i kWh/år) = M × korrigerad nettovolym + N.Korrigerad nettovolym (uttryckt i liter) = kylutrymmets nettovolym + Ù × frysutrymmets nettovolym.Värdena för M, N och Ù tas från tabell 2.>Plats för tabell>>Plats för tabell>>Hänvisning till>(1) Enligt anmärkning V i bilaga 1.BILAGA 6ÖVERSÄTTNING AV TERMER SOM ANVÄNDS PÅ ETIKETTEN OCH INFORMATIONSBLADET>Plats för tabell>


title: Kommissionens direktiv 2009/113/EG av den 25 augusti 2009 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/126/EG om körkort

text:
               26.8.2009

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 223/31

      KOMMISSIONENS DIREKTIV 2009/113/EG
   av den 25 augusti 2009
   om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/126/EG om körkort
   EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/126/EG av den 20 december 2006 om körkort (1), särskilt artikel 8, och
   av följande skäl:

               (1)

               Minimikraven för lämplighet att föra ett motorfordon har inte harmoniserats fullt ut. Medlemsstater kan införa normer som är strängare än minimikraven i EU-bestämmelserna enligt punkt 5 i bilaga III till direktiv 2006/126/EG.

               (2)

               Eftersom skillnaderna i kraven mellan olika medlemsstater kan påverka principen om den fria rörligheten har rådet i sin resolution av den 26 juni 2000 uttryckligen begärt en översyn av de medicinska kraven för körkort.

               (3)

               Kommissionen har rekommenderat att man i enlighet med rådets resolution vidtar åtgärder på medellång och lång sikt för att anpassa bilaga III till de vetenskapliga och tekniska framstegen enligt artikel 8 i direktiv 2006/126/EG.

               (4)

               Nedsatt syn, diabetes och epilepsi har identifierats som medicinska tillstånd som påverkar förmågan att föra motorfordon och som bör beaktas. Därför inrättades arbetsgrupper med specialister som medlemsstaterna utsett.

               (5)

               Dessa arbetsgrupper upprättade rapporter i syfte att uppdatera de relevanta punkterna i bilaga III till direktiv 2006/126/EG.

               (6)

               Direktiv 2006/126/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

               (7)

               De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från körkortskommittén.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Bilaga III till direktiv 2006/126/EG ska ändras på det sätt som anges i bilagan.
   Artikel 2
   1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast ett år efter det att detta direktiv har trätt i kraft. De ska genast underrätta kommissionen om detta.
   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.
   2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texterna till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
   Artikel 3
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Bryssel den 25 augusti 2009.

            På kommissionens vägnar

         Antonio TAJANI

            Vice ordförande

      (1)  EUT L 403, 30.12.2006, s. 18.

      BILAGA
      Bilaga III till direktiv 2006/126/EG ska ändras på följande sätt:

                  1.

                  Punkt 6 ska ersättas med följande:
                  ”SYNFÖRMÅGA

                              6.

                              Alla som ansöker om körkort ska genomgå en lämplig undersökning som syftar till att kontrollera att de har tillräckligt god syn för att föra ett motorfordon. Om det finns anledning att tvivla på att den sökandes syn är tillräcklig god, ska han undersökas av behörig medicinsk personal. Vid denna undersökning ska följande faktorer särskilt uppmärksammas: synskärpan, synfältet, mörkerseende, känslighet mot bländning och kontrastkänslighet, dubbelseende och andra synfel som kan äventyra trafiksäkerheten.
                              Körkort kan i undantagsfall övervägas för förare i grupp 1 då standarderna för synfältet eller synskärpan inte uppfylls. I sådana fall ska föraren undersökas av behörig medicinsk personal som kan konstatera att det inte föreligger någon annan nedsättning av synfunktionen, inklusive bländnings- och kontrastkänslighet eller nedsatt mörkerseende. Förare eller sökande bör även klara av ett praktiskt test som anordnas av en behörig myndighet.

                     Grupp 1:

                              6.1

                              Den som ansöker om körkort eller om förnyelse av körkort ska, om nödvändigt med korrigerande linser, då båda ögonen används uppnå en binokulär synskärpa av minst 0,5.
                              Det horisontella synfältet bör vara minst 120 grader, som ska kunna utvidgas minst 50 grader till höger och vänster och 20 grader uppåt och nedåt. Inga defekter får finnas inom den centrala tjugogradersradien.
                              Om en progredierande ögonsjukdom upptäcks eller fastställs får körkort utfärdas eller förnyas på villkor att sökanden regelbundet undersöks av behörig medicinsk personal.

                              6.2

                              Den som ansöker om körkort eller om förnyelse av körkort och är helt blind på ett öga eller endast använder det ena ögat (exempelvis på grund av dubbelseende) ska ha en synskärpa av minst 0,5, om nödvändigt med korrigerande linser. Behörig medicinsk personal ska intyga att sökanden har haft denna monokulära syn tillräckligt länge för att ha anpassat sig till den och att synfältet för det ögat överensstämmer med de krav som fastställs i punkt 6.1.

                              6.3

                              Om en förare nyligen utvecklat dubbelseende eller blivit blind på det ena ögat bör det föreskrivas en anpassningsperiod (exempelvis sex månader) under vilken det inte är tillåtet att föra ett motorfordon. Efter denna anpassningsperiod kan tillstånd att föra ett motorfordon endast ges efter ett positivt yttrande från synexperter och trafiksäkerhetsexperter.

                     Grupp 2:

                              6.4

                              Den som ansöker om körkort eller om förnyelse av körkort ska ha en synskärpa, om nödvändigt med korrigerande linser, av minst 0,8 på det bästa ögat och minst 0,1 på det sämsta ögat. Om korrigerande linser används för att uppnå synskärpan 0,8 och 0,1 ska minimiskärpan (0,8 och 0,1) uppnås genom korrigering med glasögon som har en styrka på högst åtta dioptrier eller med hjälp av kontaktlinser. Korrektionen ska tolereras väl.
                              Det horisontella synfältet med båda ögonen ska vara minst 160 grader, som ska kunna utvidgas till minst 70 grader till höger och vänster och 30 grader uppåt och nedåt. Inga defekter får finnas inom den centrala trettiogradersradien.
                              Körkort får inte utfärdas eller förnyas för sökande eller förare som drabbats av nedsatt kontrastkänslighet eller dubbelseende.
                              Om en förare fått väsentligt nedsatt syn på ett öga bör det föreskrivas en lämplig anpassningsperiod (exempelvis sex månader) under vilken det inte är tillåtet att föra ett motorfordon. Efter denna anpassningsperiod kan tillstånd att föra ett motorfordon endast ges efter ett positivt yttrande från synexperter och trafiksäkerhetsexperter.”

                  2.

                  Punkt 10 ska ersättas med följande:
                  ”DIABETES MELLITUS

                              10.

                              Nedan avses med allvarlig hypoglykemi att en annan persons hjälp krävs. Med återkommande hypoglykemi avses en andra allvarlig hypoglykemi under en tolvmånadersperiod.

                     Grupp 1:

                              10.1

                              Körkort får utfärdas eller förnyas för sökande eller förare som har diabetes mellitus. Vid medicinering krävs utlåtande av behörig medicinsk personal samt regelbunden medicinsk uppföljning som är anpassad till det enskilda fallet. Intervallerna får dock inte vara längre än fem år.

                              10.2

                              Körkort ska inte utfärdas till eller förnyas för sökande eller förare som har återkommande allvarlig hypoglykemi och/eller nedsatt förmåga att uppfatta hypoglykemier. En förare som har diabetes ska visa att han förstår de risker som är förknippade med hypoglykemier och att han på ett tillfredsställande sätt kan hantera detta tillstånd.

                     Grupp 2:

                              10.3

                              Utfärdande/förnyelse av körkort till förare i grupp 2 med diabetes mellitus kan övervägas. Vid medicinering som medför risk för hypoglykemi (det vill säga insulin eller viss oral medicinering) ska följande kriterier gälla:

                                          —

                                          Inga incidenter med allvarlig hypoglykemi under de senaste tolv månaderna.

                                          —

                                          Föraren har full förmåga att hos sig själv uppfatta en hypoglykemi.

                                          —

                                          Föraren måste ha erforderlig kontroll över blodsockervärdena genom regelbundna blodsockerkontroller åtminstone två gånger om dagen och vid tidpunkter som är relevanta för att föra ett motorfordon.

                                          —

                                          Föraren måste visa förståelse för risken med hypoglykemi.

                                          —

                                          Det får inte föreligga några andra komplikationer till diabetes som sätter patientens förmåga att föra motorfordon ur spel.

                                    Sådana körkort får endast utfärdas om detta kan motiveras med stöd av ett utlåtande från behörig medicinsk personal samt på villkor att det sker under regelbunden uppföljning och bedömning i intervaller som inte får överskrida tre år.

                              10.4

                              Allvarlig hypoglykemi vid vaket tillstånd, även om inget fordon framförs, ska rapporteras och föranleda ny bedömning av personens lämplighet att föra motorfordon.”

                  3.

                  Punkt 12 ska ersättas med följande:
                  ”EPILEPSI

                              12.

                              Epileptiska anfall eller andra plötsliga störningar av medvetandetillståndet utgör en allvarlig fara för trafiksäkerheten om de drabbar en person som för ett motorfordon.
                              Med epilepsi menas två eller fler epileptiska anfall som inträffat med en intervall på mindre än fem år. Med provocerat epileptiskt anfall menas ett anfall som utlösts av en igenkännlig faktor som kan undvikas.
                              En person som drabbas av ett första eller ett enstaka anfall eller en första eller enstaka medvetandeförlust bör uppmanas att inte föra motorfordon. En specialistrapport ska upprättas som anger den period under vilken personen inte får föra motorfordon och vilken uppföljning som krävs.
                              Det är ytterst viktigt att personens specifika epilepsisyndrom och anfallets art fastställs för att man korrekt ska kunna utvärdera personens trafiksäkerhet (däribland risken för ytterligare anfall) och för att adekvat behandling ska kunna sättas in. Denna utredning bör göras av en neurolog.

                     Grupp 1:

                              12.1

                              Körtillstånd för förare i grupp 1 med epilepsi bör prövas till dess att föraren varit fri från anfall under åtminstone fem år.
                              Personer med epilepsi uppfyller inte kraven för ett villkorsfritt körkort. Den körkortsutfärdande myndigheten ska underrättas.

                              12.2

                              Provocerat epileptiskt anfall: Sökande som drabbats av ett provocerat epileptiskt anfall där den utlösande igenkännliga faktorn sannolikt inte inträffar vid ratten kan i enskilda fall erhålla tillstånd att föra motorfordon förutsatt att detta stöds i en neurologbedömning (bedömningen bör i tillämpliga fall utföras i enlighet med andra relevanta avsnitt i bilaga III, t.ex. i samband med alkoholproblem eller annan sjukdom).

                              12.3

                              Första eller enskilt oprovocerat anfall: Sökande som drabbats av ett första oprovocerat epileptiskt anfall kan förklaras kunna föra ett motorfordon efter en sexmånadersperiod utan anfall efter adekvat läkarbedömning. Nationella myndigheter kan ge förare med förutsättningar för en god prognos tillstånd att föra motorfordon tidigare.

                              12.4

                              Annan typ av medvetandeförlust: Medvetandeförlusten ska bedömas mot bakgrund av risken för återfall i samband med förande av fordon.

                              12.5

                              Epilepsi: Förare och sökande kan förklaras kunna föra ett motorfordon efter att ha varit anfallsfria under en ettårsperiod.

                              12.6

                              Anfall som inträffar enbart i sömntillstånd: Sökande eller förare som aldrig drabbats av anfall annat än i sömntillstånd kan förklaras kunna föra ett motorfordon förutsatt att detta sjukdomsmönster kunnat fastställas under en period som inte är kortare än den anfallsfria period som krävs vid epilepsi. Om personen drabbas av ett anfall i vaket tillstånd krävs en ettårsperiod utan ytterligare anfall innan ett körkort kan utfärdas (se under ’Epilepsi’).

                              12.7

                              Anfall som inte inverkar på medvetandegraden eller handlingsförmågan: Sökande eller förare som aldrig drabbats av anfall annat än anfall som visat sig varken påverka medvetandegraden eller medfört någon nedsatt funktion kan förklaras kunna föra ett motorfordon förutsatt att detta mönster kunnat fastställas under en period som inte är kortare än den anfallsfria period som krävs vid epilepsi. Om personen drabbas av någon annan form av anfall krävs en ettårsperiod utan ytterligare anfall innan ett körkort kan utfärdas (jämför under ’Epilepsi’).

                              12.8

                              Anfall beroende på en av läkare ordinerad ändring eller reduktion av läkemedel mot epilepsi: En patient kan ordineras att inte föra ett motorfordon när han upphör med att ta ett läkemedel och därefter under en sexmånadersperiod efter avslutad behandling. Anfall som inträffar i samband med av läkare ordinerad ändrad eller upphörd medicinering kräver ett uppehåll i förandet av fordon på tre månader om den tidigare verkningsfulla behandlingen återupptas.

                              12.9

                              Efter botande epilepsioperation: Se under ’Epilepsi’.

                     Grupp 2:

                              12.10

                              Sökande ska inte ha behandlats med läkemedel mot epilepsi under den erforderliga anfallsfria perioden. Erforderlig läkaruppföljning ska ha genomförts. Ingen relevant hjärnpatologi ska ha konstaterats vid en omfattande neurologisk undersökning och ingen epilepsiformaktivitet ska ha konstaterats på EEG (elektroencefalogram). EEG och lämplig neurologisk utvärdering bör genomföras efter ett akut anfall.

                              12.11

                              Provocerat epileptiskt anfall: Sökande som drabbats av ett provocerat epileptiskt anfall som utlösts av en igenkännlig faktor som sannolikt inte inträffar vid ratten kan efter individuell bedömning och ett neurologiskt utlåtande förklaras kunna föra ett fordon. EEG och lämplig neurologisk bedömning bör genomföras efter ett akut anfall.
                              En person med en strukturell intercerebral lesion som har en ökad risk för anfall bör inte få föra fordon i grupp 2 tills risken för epilepsianfall fallit till högst 2 procent per år. Bedömningen bör i tillämpliga fall vara i överensstämmelser med andra relevanta avsnitt i bilaga III (t.ex. alkoholproblem).

                              12.12

                              Första eller enskilt oprovocerat anfall: Sökande som drabbats av ett första oprovocerat epileptiskt anfall kan, efter adekvat neurologisk bedömning, förklaras kunna föra motorfordon efter fem anfallsfria år utan läkemedel mot epilepsi. Nationella myndigheter kan ge förare med förutsättningar för en god prognos tillstånd att föra motorfordon tidigare.

                              12.13

                              Annan typ av medvetandeförlust: Medvetandeförlusten ska bedömas mot bakgrund av risken för återfall i samband med förande av fordon. Återfallsrisken ska vara högst 2 procent per år.

                              12.14

                              Epilepsi: Det krävs tio anfallsfria år utan epilepsiläkemedel. Nationella myndigheter kan ge förare med förutsättningar för en god prognos tillstånd att föra motorfordon tidigare. Detta gäller även vid juvenil epilepsi.
                              Vissa störningar (t.ex. arteriovenösa missbildningar eller intracerebrala blödningar) ökar risken för anfall, även om inga anfall ännu inträffat. I sådana fall bör behörig medicinsk personal göra en bedömning. Risken för anfall bör vara högst 2 procent per år för att man ska ge tillstånd att föra motorfordon.”


title: Kommissionens direktiv 2004/110/EG av den 9 december 2004 om anpassning för sjätte gången till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 96/49/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på järnvägText av betydelse för EES

text:
               10.12.2004

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 365/24

      KOMMISSIONENS DIREKTIV 2004/110/EG
   av den 9 december 2004
   om anpassning för sjätte gången till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 96/49/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på järnväg
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
   med beaktande av rådets direktiv 96/49/EG av den 23 juli 1996 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på järnväg (1) särskilt artikel 8 i detta, och
   av följande skäl:

               (1)

               I bilagan till direktiv 96/49/EG hänvisas till bestämmelserna om internationell järnvägstransport av farligt gods (nedan kallade ”RID”), i den version som är tillämplig från och med den 1 juli 2003.

               (2)

               RID uppdateras vartannat år. Nästa ändrade version kommer således att vara tillämplig från den 1 januari 2005, med en övergångsperiod fram till den 30 juni 2005.

               (3)

               Det är därför nödvändigt att ändra bilagan till direktiv 96/49/EG.

               (4)

               De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté för transport av farligt gods som avses i artikel 9 i direktiv 96/49/EG.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Bilagan till direktiv 96/49/EG skall ersättas med följande:

      ”Bestämmelser om internationell järnvägstransport av farligt gods (RID), så som de ingår i bilaga I till tillägg B till COTIF och i den form i vilken de tillämpas från och med den 1 januari 2005, varvid ’kontraktsslutande part’ och ’staterna eller järnvägarna’ ersätts med ’medlemsstat’.
      Den ändrade texten i 2005 års version av RID kommer att offentliggöras så snart texten finns tillgänglig på gemenskapens alla officiella språk.”

   Artikel 2
   1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 juli 2005. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.
   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.
   2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
   Artikel 3
   Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Artikel 4
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Bryssel den 9 december 2004.

            På kommissionens vägnar

         Jacques BARROT

            Ledamot av kommissionen

      (1)  EGT L 235, 17.9.1996, s. 25. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/89/EG (EUT L 293, 16.9.2004, s. 14).