Avis juridique important

|

31989L0519

Kommissionens direktiv 89/519/EEG av den 1 augusti 1989 om komplettering och ändring av direktiv 77/535/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om provtagnings- och analysmetoder för gödselmedel

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 265 , 12/09/1989 s. 0030 - 0047 Finsk specialutgåva Område 13 Volym 19 s. 0093  Svensk specialutgåva Område 13 Volym 19 s. 0093

KOMMISSIONENS DIREKTIV av den 1 augusti 1989 om komplettering och ändring av direktiv 77/535/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om provtagnings- och analysmetoder för gödselmedel (89/519/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,med beaktande av direktiv 76/116/EEG av den 18 december 1975 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om gödselmedel(1), senast ändrat genom rådets direktiv 89/284/EEG(2) och särskilt artikel 9.2 i detta, ochmed beaktande av följande:Direktiv 89/284/EEG kompletterar och ändrar direktiv 76/116/EEG med avseende på halten av kalcium, magnesium, natrium och svavel i gödselmedel.Kommissionens direktiv 77/535/EEG(3), senast ändrat genom direktiv 87/566/EEG(4), föreskriver officiell kontroll av EEG-gödselmedel i syfte att kontrollera att kraven i gemenskapsbestämmelser uppfylls i fråga om gödselmedlens kvalitet och sammansättning. Detta direktiv bör kompletteras så att kontrollen även kan omfatta sådana gödselmedel som avses i rådets direktiv 89/284/EEG. Ändringen innebär att metoderna 5.1, 5.2, 5.3 och 5.4 bör utgå och att allmänna föreskrifter om metoder för analys av gödselmedel, vilka gäller samtliga metoder, bör tillfogas de allmänna anmärkningarna i bilaga 2.Vad som föreskrivs i detta direktiv har tillstyrkts av Kommittén för anpassning till teknisk utveckling av direktiven om avskaffandet av tekniska hinder för handel med gödselmedel.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 1. De allmänna bestämmelser om metoder för analys av gödselmedel som anges i bilaga 1 till detta direktiv skall ingå i de allmänna anmärkningarna i bilaga 2 till direktiv 77/535/EEG.2. Metoderna 8.1-8.10 i bilaga 2 till detta direktiv skall ingå i bilaga 2 till direktiv 77/535/EEG.3. Metoderna 5.1-5.4 i bilaga 2 till direktiv 77/535/EEG skall utgå.Artikel 2 1. Medlemsstaterna skall senast den 1 september 1990 vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa detta direktiv och skall genast underrätta kommissionen om detta.De föreskrifter som antas enligt första stycket skall innehålla en uttrycklig hänvisning till detta direktiv.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 3 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 1 augusti 1989.På kommissionens vägnarMartin BANGEMANNVice ordförande(1) EGT nr L 24, 30.1.1976, s. 21.(2) EGT nr L 111, 22.4.1989, s. 34.(3) EGT nr L 213, 22.8.1977, s. 1.(4) EGT nr L 342, 4.12.1987, s. 32.BILAGA I ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OM METODER FÖR ANALYS AV GÖDSELMEDEL 1. ReagensOm inget annat anges i analysmetoden skall alla reagenser vara analysrena (p. a.). Där spårämnen skall analyseras skall reagensernas renhet kontrolleras med ett blindprov. Beroende på det erhållna resultatet kan ytterligare en rening bli nödvändig.2. VattenNär metodbeskrivningarna innehåller anvisningar om lösning, utspädning, sköljning eller tvättning utan att direkt ange något lösningsmedel eller utspädningsmedel avses alltid vatten. Normalt skall vattnet vara demineraliserat eller destillerat. I vissa särskilda fall skall vattnet också ha genomgått speciell rening, vilket då nämns i beskrivningen av analysmetoden.3. LaboratorieutrustningDen apparatur som beskrivs i samband med analysmetoderna är inte sådan utrustning som normalt används på tillsynslaboratorier utan omfattar sådana specialinstrument och sådan apparatur, som behövs då särskilda krav föreligger. Denna utrustning måste vara absolut ren, framförallt när det gäller att bestämma små mängder. Laboratoriet skall säkerställa att graderingen av använda glaskärl stämmer överens med gällande normer.BILAGA 2 "Metod 8SEKUNDÄRA NÄRINGSÄMNENMetod 8.1EXTRAKTION AV TOTALT KALCIUM, TOTALT MAGNESIUM, TOTALT NATRIUM OCH TOTAL FOSFOR I FORM AV SULFATER1. RÄCKVIDDI detta dokument fastställs förfarandet vid extraktion av totalt kalcium, totalt magnesium och totalt natrium samt extraktion av total fosfor som förekommer i form av sulfater, så att extraktet kan användas för bestämning av varje nödvändigt näringsämne.2. TILLÄMPNINGDenna metod gäller EEG-gödselmedel, för vilka rådets direktiv 89/284/EEG(1) föreskriver att totalt kalcium, totalt magnesium, totalt natrium och total fosfor i form av sulfater skall anges.3. PRINCIPProvet görs lösligt genom kokning i utspädd saltsyra.4. REAGENS4.1. Utspädd saltsyra:En del saltsyra (d = 1,18) och en del vatten.5. UTRUSTNINGElektrisk värmeplatta med inställbar temperatur.6. BEREDNING AV PROVETSe metod 1 i kommissionens direktiv 77/535/EEG.7. FÖRFARANDE7.1. ProvKalcium, magnesium, natrium och svavel i form av sulfater extraheras från ett prov på fem gram, vägt med en noggrannhet på 1 milligram.Om gödselmedlet innehåller mer än 15 % svavel (S), dvs. 37,5 % SO3, och mer än 18,8 % kalcium (Ca), dvs. 26,3 % CaO, utförs dock extraktionen av kalcium och svavel på ett prov på ett gram, vägt med en noggrannhet på 1 milligram. Placera provet i en 600 ml-bägare.7.2. Beredning av lösningenTillsätt ca 400 ml vatten och tillsätt sedan lite i taget 50 ml utspädd saltsyra (4.1) och iakttag särskild försiktighet om provet innehåller en betydande mängd karbonater. Koka upp och håll kokande i 30 minuter. Låt svalna under omröring då och då.Häll i en 500 ml-mätkolv. Fyll på vatten upp till märket och blanda.Filtrera genom ett torrt filter i en torr behållare, varvid den första delen kasseras. Extraktet skall vara helt genomskinligt.Tillslut kärlet om filtratet inte används omedelbart.(1) EGT nr L 111, 22.4.1989, s. 34.Metod 8.2EXTRAKTION AV TOTALT SVAVEL I OLIKA FORMER1. RÄCKVIDDI detta dokument fastställs förfarandet vid extraktion av totalt svavel i gödselmedel som grundämne och/eller i andra kemiska föreningar.2. TILLÄMPNINGDenna metod gäller EEG-gödselmedel för vilka rådets direktiv 89/284/EEG föreskriver att totalt svavel i olika former (elementärt, tiosulfat, sulfit, sulfat) skall anges.3. PRINCIPSvavel som grundämne omvandlas i ett alkaliskt medium till polysulfider och tiosulfat, vilka sedan oxideras med väteperoxid tillsammans med eventuellt förekommande sulfiter. Svavlets olika former omvandlas sålunda till sulfat, som bestäms genom utfällning av bariumsulfat (metod 8.9).4. REAGENS4.1. Utspädd saltsyra:En del saltsyra (d = 1,18) och en del vatten.4.2. Natriumhydroxidlösning, NaOH, 30 % minimum (d = 1,33).4.3. Väteperoxidlösning, 30 viktprocent.4.4. Vattenlösning av bariumklorid BaCl2×2H2O, 122 gram per liter.5. UTRUSTNINGElektrisk värmeplatta med inställbar temperatur.6. BEREDNING AV PROVETSe metod 1.7. FÖRFARANDE7.1. ProvVäg in en mängd gödselmedel med mellan 80 och 350 mg svavel (S) eller mellan 200 och 875 mg SO3 med en noggrannhet på 1 mg.I regel (om S NUM>P1 - P0/>DEN>m x 100Det extraherade svavlets renhet (%) = >NUM>P2 - P3/>DEN>n × 100Rent S (%) i gödselmedlet = >NUM>(P1 - P0) × (P2 - P3)/>DEN>m × n × 100där:>Plats för tabell>Metod 8.6BESTÄMNING AV EXTRAHERAT KALCIUM EFTER UTFÄLLNING SOM OXALAT OCH TITRERING MED KALIUMPERMANGANAT1. RÄCKVIDDI detta dokument fastställs förfarandet vid bestämning av kalcium i extrakt av gödselmedel.2. TILLÄMPNINGDenna metod gäller EEG-gödselmedel, för vilka rådets direktiv 89/284/EEG föreskriver att halten av totalt kalcium och/eller halten av vattenlösligt kalcium skall anges.3. PRINCIPUtfällning av kalcium som oxalat i en delmängd av extraktionslösningen, vilken bestäms genom titrering med kaliumpermanganat.4. REAGENS4.1. Utspädd saltsyraEn del saltsyra (d = 1,18) och en del vatten.4.2. Utspädd svavelsyra, 1:10:En del svavelsyra (d = 1,84) i tio delar vatten4.3. Utspädd ammoniumlösning, 1:1:En del ammoniak (d = 0,88) och en del vatten4.4. Mättad lösning av ammoniumoxalat [(NH4)2 C2O4 H2O] vid rumstemperatur (ca 40 gram per liter).4.5. Citronsyrelösning, 30 % (massa/volym).4.6. Ammoniumkloridlösning, 5 % (massa/volym).4.7. Lösning av bromtymolblått i etanol, 95 %, 0,1 % (massa/volym).4.8. Lösning av bromkresolgrönt i etanol, 95 %, 0,04 % (massa/volym).4.9. Standardlösning av kaliumpermanganat, 0,02 M.5. UTRUSTNING5.1. Glasfilterdegel, porositet 5-20 ì.5.2. Vattenbad.6. BEREDNING AV DEN ALIKVOT SOM SKALL ANALYSERASTag med pipett en alikvot av den extraktionslösning som erhållits med metod 8.1 eller 8.3 och som innehåller mellan 15 och 50 mg Ca (= 21 till 70 mg CaO). Låt volymen av denna alikvot vara v2. Häll den i en 400 ml-bägare. Neutralisera om så behövs [indikatorn (4.7) skiftar färg från grönt till blått] med några droppar av ammoniaklösningen (4.3).Tillsätt en ml av citronsyrelösningen (4.5) och 5 ml av ammoniumkloridlösningen (4.6).7. UTFÄLLNING AV KALCIUMOXALATTillsätt ca 100 ml vatten. Koka upp och tillsätt 8 till 10 droppar indikatorlösning (4.8) och långsamt 50 ml av den heta ammoniumoxalatlösningen (4.4). Om utfällning erhålls, skall den lösas upp genom att några droppar saltsyra tillsätts (4.1).Neutralisera mycket långsamt med ammoniaklösningen (4.3) under ständig omrörning, så att pH-värdet blir mellan 4,4 och 4,6 [indikatorn (4.8) skiftar från grönt till blått]. Låt bägaren stå i ett kokande vattenbad (5.2) i ungefär en halvtimme.Ta bort bägaren från badet och låt den stå en timme och filtrera ner i degeln (5.1).8. TITRERING AV OXALATUTFÄLLNINGENTvätta bägaren och degeln tills överflödigt ammoniumoxalat har avlägsnats helt och hållet (detta kan kontrolleras genom att tvättvattnet är fritt från klorid). Placera degeln i 400 ml-bägaren och lös upp utfällningen med 50 ml varm svavelsyra (4.2). Tillsätt vatten i bägaren för att få en mängd på ca 100 ml. Värm till 70 80° C och titrera droppe för droppe med en permanganatlösning (4.9) tills den skära färgen varar i en minut. Denna mängd kallas n.9. REDOVISNING AV RESULTATENGödselmedlet har följande halt av kalcium (Ca):Ca (%) = n × 0,2004 × >NUM>t/>DEN>0,02 × >NUM>v1/>DEN>v2 × mdär:>Plats för tabell>CaO (%) = Ca (%) × 1,400.Metod 8.7BESTÄMNING AV MAGNESIUM GENOM ATOMABSORPTIONSSPEKTROFOTOMETRI1. RÄCKVIDDI detta dokument fastställs förfarandet vid bestämning av magnesium i extrakt av gödselmedel.2. TILLÄMPNINGMetoden gäller extrakt av EEG-gödselmedel som erhållits med metoderna 8.1 och 8.3, och för vilka halten av totalt magnesium och/eller vattenlösligt magnesium skall anges, dock med följande undantag:Gödselmedel som finns upptagna i bilagan till direktivet om sekundära växtnäringsämnen (89/284/EEG):typ 4 (kieserit)typ 5 (magnesiumsulfat) ochtyp 7 (kieserit med kaliumsulfat)för vilka metod 8.8 gäller.Den metod som beskrivs här nedan gäller extrakt av alla gödselmedel som innehåller ämnen i mängder som kan störa den komplexometriska bestämningen av magnesium.3. PRINCIPBestämning av magnesium med atomabsorptionsspektrofotometri efter lämplig utspädning av extraktet.4. REAGENS4.1. Saltsyra, lösning 1 M.4.2. Saltsyra, lösning 0,5 M.4.3. Ställd magnesiumlösning, 1,00 mg per ml.4.3.1. Lös upp 1,013 g magnesiumsulfat (MgSO4, 7H2O) i 0,5 M saltsyrelösning (4.2).4.3.2. Väg upp 1,658 g magnesiumoxid (MgO), som tidigare kalcinerats för avlägsnande av alla spår av karbonater. Placera det i en bägare med 100 ml vatten och 120 ml 1 M saltsyra (4.1). När den har lösts upp hälls den upp i en 1000 ml-mätkolv. Fyll på till märket och blanda.eller:4.3.3. Kommersiell standardlösningLaboratoriet ansvarar för provning av sådana lösningar.4.4. StrontiumkloridlösningLös upp 75 g strontiumklorid (SrCl2 6H2O) i saltsyrelösning (4.2) och fyll på med samma saltsyrelösning så att det blir 500 ml.5. UTRUSTNINGSpektrofotometer för atomabsorption, med magnesiumlampa inställd på 285,2 nm.Acetylenlåga.6. BEREDNING AV PROVETSe metod 8.1 och 8.3.7. FÖRFARANDE7.1. Ta 25 ml (V1) av extraktionslösningen (6), om den angivna halten av magnesium (Mg) i gödselmedlet är högre än 6 % (dvs. 10 % MgO). Överför till en 100 ml-mätkolv, fyll på vatten till märket och blanda. Utspädningsfaktorn är D1 = 100/V1.7.2. Ta med pipett upp 10 ml av extraktionslösningen (6) eller lösningen (7.1). Överför detta till en 200 ml-mätkolv. Fyll på 0,5 M saltsyrelösning (4.2) till märket och blanda. Utspädningsfaktorn är 200/10.7.3. Späd ut denna lösning (7.2) med 0,5 M saltsyrelösning (4.2) så att det blir en koncentration inom spektrofotometerns (5.1) optimala arbetsområde. V2 är provets volym i 100 ml. Utspädningsfaktorn är D2 = 100/V2.Den slutliga lösningen skall innehålla 10 % (volymvikt) av strontiumkloridlösningen (4.4).7.4. Beredning av blindlösningBered en blindlösning genom att upprepa hela förloppet från extraktionen (metod 8.1 eller 8.3), dock utan gödselmedelsprovet.7.5. Beredning av kalibreringslösningarBered minst fem kalibreringslösningar med ökande koncentration inom mätutrustningens (5.1) optimala mätområde genom att späda ut standardlösningen (4.3) med 0,5 M saltsyra.Dessa lösningar skall innehålla 10 % (volym) av strontiumkloridlösningen (4.4).7.6. MätningStäll in spektrofotometern (5.1) på våglängden 285,2 nm.Spruta i tur och ordning in kalibreringslösningarna (7.5), provlösningen (7.3) och blindlösningen (7.4) på så sätt att instrumentet blir genomspolat av den lösning som skall mätas nästa gång.Upprepa detta tre gånger. Rita upp kalibreringskurvan med de genomsnittliga absorbanserna för var och en av kalibreringslösningarna (7.5) längs y-axeln och motsvarande magnesiumkoncentration i ìg/ml längs x-axeln.Bestäm magnesiumkoncentrationen i provet (7.3), Xs, och blindlösningen (7.4), Xb, genom att jämföra med kalibreringskurvan.8. REDOVISNING AV RESULTATENBeräkna mängden magnesium (Mg) eller magnesiumoxid (MgO) i provet genom att jämföra med kalibreringslösningarna och beakta därvid blindlösningen.Halten av magnesium (Mg), uttryckt i % av gödselmedlet är:Mg (%) = >NUM>(Xs × Xb) D1 (200/10) D2 500.100/>DEN>1000.1000 M>Plats för tabell>MgO (%) = Mg (%)/0,6Metod 8.8BESTÄMNING AV MAGNESIUM MED KOMPLEXOMETRI1. RÄCKVIDDI detta dokument fastställs förfarandet vid bestämning av magnesium i extrakt av gödselmedel.2. TILLÄMPNINGMetoden gäller extrakt av följande EEG-gödselmedel, för vilka totalhalten av magnesium och/eller vattenlösligt magnesium skall anges:- Gödselmedel förtecknade i direktiv 76/116/EEG: enkla kvävegödselmedel, typ 1b (kalciummagnesiumnitrat), typ 7 (magnesiumsulfonitrat), typ 8 (kvävegödselmedel med magnesium) och enkla kaliumgödselmedel, typ 2 (anrikad kainit), typ 4 (kaliumklorid med magnesium), typ 6 (kaliumsulfat med magnesiumsalt).- Gödselmedel förtecknade i bilagan till direktivet om sekundära växtnäringsämnen (89/284/EEG).3. PRINCIPMagnesium lösliggörs med metoderna 8.1 och/eller 8.3. Första titrering: med EDTA av Ca och Mg i närvaro av eriokromsvart-T. Andra titreringen: med EDTA av Ca i närvaro av calcein eller calconkarboxylsyra. Bestämning av magnesiumhalten genom att skillnaden beräknas.4. REAGENS4.1. Normerad 0,05-molar magnesiumlösning:4.1.1 Lös upp 1,232 g magnesiumsulfat (MgSO4 7H2O) i 0,5M saltsyra (4.11) och fyll på med samma syra så att det blir 100 ml.eller4.1.2 Väg upp 2,016 g magnesiumoxid som tidigare kalcinerats för att få bort varje spår av karbonat. Placera den i en bägare med 100 ml vatten.Rör i ca 120 ml saltsyra på ca 1M (4.12).Häll upp i en 1000 ml-mätkolv, efter upplösning. Fyll till märket och blanda.En milliliter av dessa lösningar skall innehålla 1,216 milligram Mg (= 2,016 mg MgO).Laboratoriet ansvarar för provning av styrkan av denna standardlösning.4.2. 0,05-molar EDTA-lösningVäg in 18,61 gram dihydratiserat dinatriumsalt av etylendiamintetraättiksyra (C10H14N2Na2O82H2O), placera det i en 1000-ml bägare och lös i 600-800 ml vatten. Överför lösningen kvantitativt till en 1000 ml-mätkolv. Fyll till märket och blanda. Jämför lösningen med standardlösningen (4.1) genom att ta ett 20-ml prov av den senare och titrera enligt det analysförfarande som beskrivs i punkt 7.2.En milliliter av EDTA-lösningen skall motsvara 1,216 mg Mg (= 2,016 mg MgO) och 2,004 mg Ca (= 2,804 mg CaO) (se anm. 10.1 och 10.6).4.3. 0,05-molar standardlösning av kalciumVäg in 5,004 gram torrt kalciumkarbonat. Placera det i en bägare med 100 ml vatten. Rör efter hand i 120 ml 1 M saltsyra (4.12).Koka upp för att driva ut koldioxiden, låt svalna, överför kvantitativt till en enliters mätkolv, fyll på vatten till märket och blanda. Jämför denna lösning med EDTA-lösningen (4.2) enligt analysförfarandet (7.3). En milliliter av denna lösning skall innehålla 2,004 mg Ca (= 2,804 mg CaO) och skall motsvara en milliliter 0,05-molar EDTA-lösning (4.2).4.4. CalceinindikatorBlanda omsorgsfullt 1 g calcein med 100 g natriumklorid i en mortel. Använd 10 mg av denna blandning. Indikatorn ändras från grönt till orange. Titrering skall pågå tills man får en orange färg, helt fri från gröna nyanser.4.5. CalconkarboxylsyreindikatorLös 400 mg calconkarboxylsyra i 100 ml metanol. Denna lösning håller sig bara ca 4 veckor. Använd 3 droppar av lösningen. Indikatorn ändras från rött till blått. Titrering skall pågå tills man får en blå färg helt fri från röda nyanser.4.6. Eriokromsvart-T-indikatorLös upp 300 mg eriokromsvart-T i en blandning på 25 ml propanol-1 och 15 ml trietanolamin. Denna lösning håller sig bara ca 4 veckor. Använd 3 droppar av lösningen. Indikatorn skiftar från rött till blått och titrering skall pågå tills en blå färg, helt fri från röda nyanser erhålls. Den skiftar färg enbart när magnesium är närvarande. Tillsätt 1 ml av standardlösningen (4.1) om detta behövs.När både kalcium och magnesium är närvarande, bildar EDTA först ett komplex med kalcium och därefter med magnesium. I så fall bestäms summan av de två elementen samtidigt.4.7. Kaliumcyanidlösning2 %-ig vattenlösning av KCN. (Pipettera ej med munnen och se 10.7.)4.8. Lösning av kaliumhydroxid och kaliumcyanidLös 280 g KOH och 66 g KCN i vatten, fyll till en liter och blanda.4.9. Buffertlösning pH 10,5Lös upp 33 g ammoniumklorid i 200 ml vatten i en 500 ml-mätkolv, tillsätt 250 ml ammoniak (d = 0,91), fyll vatten till märket och blanda. Kontrollera regelbundet lösningens pH-värde.4.10 Utspädd saltsyra: en del saltsyra (d = 1,18) och en del vatten.4.11. Saltsyrelösning ca 0,5 M.4.12. Saltsyrelösning ca 1 M.4.13. Natriumhydroxidlösning 5 M.5. UTRUSTNING5.1. Magnetisk eller mekanisk omrörare.5.2. pH-mätare.6. KONTROLLPROVUtför en bestämning på delmängder av lösningarna (4.1 och 4.3) så att förhållandet Ca/Mg är ungefär detsamma som hos den lösning som skall analyseras. Tag därvid (a) av standardlösningen (4.3) och (b-a) av standardlösningen (4.1). (a) och (b) är det antal milliliter av EDTA-lösningen som används i de båda titreringar som utförs på den lösning som skall analyseras. Detta förfarande är endast korrekt om EDTA-lösningarna är exakt likvärdiga vad beträffar kalcium och magnesium. Om så inte är fallet måste justeringar göras.7. BEREDNING AV DEN LÖSNING SOM SKALL ANALYSERASSe metoderna 8.1 och 8.3.8. BESTÄMNING8.1. Delmängder som skall tas ut.Delmängden skall innehålla mellan 9 och 18 mg magnesium (= 15 till 30 mg MgO) i den mån detta är möjligt.8.2. Titrering i närvaro av eriokromsvart-TPipettera en alikvot (8.1) av den lösning som skall analyseras till en 400 ml-bägare. Neutralisera överskottssyran med 5 M natriumhydroxidlösningen (4.12) med hjälp av pH-mätaren. Späd ut med vatten till ca 100 ml. Tillsätt 5 ml av buffertlösningen (4.9). Det pH-värde som erhålls måste vara 10,5 ± 0,1. Tillsätt 2 ml av kaliumcyanidlösningen (4.7) och 3 droppar av eriokromsvart-T-indikatorn (4.6). Titrera med EDTA-lösningen (4.2). Rör försiktigt med omröraren (5.1) (se 10.2, 10.3 och 10.4). Låt "b" vara antalet milliliter av den 0,05-molara EDTA-lösningen.8.3. Titrering i närvaro av calcein eller calconkarboxylsyraAv den lösning som skall analyseras pipetteras en delmängd som är lika stor som den som erhållits från ovanstående titrering och placeras i en 400 ml-bägare. Neutralisera överskottssyran med 5 M natriumhydroxidlösningen (4.13) med hjälp av en pH-mätare. Späd med vatten till ca 100 ml. Tillsätt 10 ml av lösningen KOH/KCN (4.8) och indikatorn (4.4) eller (4.5). Rör försiktigt med omröraren (5.1), titrera med EDTA-lösningen (4.2) (se 10.2, 10.3 och 10.4). Låt "a" vara antalet milliliter 0,05-molar EDTA-lösning.9. REDOVISNING AV RESULTATENFör de EEG-gödselmedel som metoden avser (5 gram gödselmedel i 500 ml extrakt) är procentandelen av gödselmedlet:MgO (%) av gödselmedlet = >NUM>(b - a) × T/>DEN>MMg (%) av gödselmedlet = >NUM>(b - a) × T'/>DEN>Mdär:>Plats för tabell>10. ANMÄRKNINGAR10.1 Det stökiometriska förhållandet EDTA/metall i komplexometriska analyser är alltid 1:1, oavsett metallens valens och trots att EDTA är kvadrivalent. EDTA-titreringslösningen och standardlösningarna kommer därför att vara molarlösningar och inte normala.10.2 Komplexometriska indikatorer är ofta känsliga för luft. Lösningen kan förlora färg under titreringen. I så fall måste ytterligare 1 eller 2 droppar av indikatorlösningen tillsättas. Detta gäller framför allt eriokromsvart och calconkarboxylsyra.10.3 Metallindikatorkomplexen är ofta ganska stabila och det kan därför ta viss tid innan färgen ändras. De sista dropparna av EDTA-lösningen måste därför tillsättas långsamt och en droppe av 0,05-molarlösning av magnesium (4.1) eller kalcium (4.3) tillsätts för att säkerställa att färgskiftning inte redan inträffat. Detta gäller framförallt eriokrommagnesiumkomplexet.10.4 Indikatorns färgförändring får inte iakttas vertikalt utan skall observeras horisontellt tvärs igenom lösningen, varvid bägaren måste vara väl belyst mot en vit bakgrund. Indikatorns färgskiftning kan lätt iakttas, om man placerar bägaren på en matt glasskiva med svag belysning underifrån (25 watts-lampa).10.5 Denna analys kräver en viss erfarenhet. Uppgiften innebär bl. a. att iaktta färgskiftningar i standardlösningarna 4.1 och 4.3. Analysbestämningarna bör därför utföras av samma laboratoriekemist.10.6 Om en EDTA-lösning av garanterad styrka används (t. ex. Titrisol och Normex) så kan detta förenkla kontrollen av ekvivalensen på standardlösningarna 4.1, 4.2 och 4.3.10.7 De lösningar som innehåller kaliumcyanid får inte hällas ut i avloppet, förrän cyaniden har omvandlats till en oskadlig förening, t. ex. genom oxidation med natriumhypoklorit sedan den först gjorts basisk.Metod 8.9BESTÄMNING AV SULFATER1. RÄCKVIDDI detta dokument fastställs förfarandet vid bestämning av svavel i form av sulfater i extrakt av gödselmedel.2. TILLÄMPNINGMetoden gäller bestämning av sulfater i extrakt som erhållits med metoden 8.1, 8.2, 8.3 och 8.4.3. PRINCIPBestämning av bariumsulfat genom gravimetrisk analys.4. REAGENS4.1. Utspädd saltsyra: en del saltsyra (d = 1,18) och en del vatten.4.2. Bariumkloridlösning BaCl22H2O: 122 gram per liter.4.3. Silvernitratlösning: 5 gram per liter.5. UTRUSTNING5.1. Porslinsdeglar.5.2. Vattenbad.5.3. Torkugn inställd på 105° C ± 1° C.5.4. Elektrisk ugn inställd på 800° C ± 50° C.6. FÖRFARANDE6.1. Provtagning av lösningenPipettera en delmängd av en av extraktionslösningarna enligt punkt 2, som innehåller mellan 20 och 100 mg S, eller mellan 50 och 250 mg SO3.Placera denna delmängd i en bägare av lämplig storlek. Tillsätt 20 ml utspädd saltsyra (4.1). Fyll på vatten till ungefär 300 ml.6.2. Beredning av utfällningenKoka upp lösningen. Tillsätt droppe för droppe ungefär 20 ml bariumkloridlösning (4.2) under ständig, kraftig omrörning. Koka i några minuter.Täck över bägaren med ett urglas och låt den stå i ett kokande vattenbad (5.2) i en timme. Låt den sedan stå varmt (± 60° C) tills vätskan ovanför sedimentet är helt klar. Häll upp den klara lösningen genom ett långsamt filtrerande, askfritt filter. Tvätta fällningen flera gånger med varmt vatten. Fortsätt att tvätta fällningen på filtret tills filtratet är kloridfritt. Detta kan kontrolleras med silvernitratlösning (4.3).6.3. Förbränning och vägning av fällningenPlacera filterpappret och fällningen i en porslinsdegel (5.1) som tidigare vägts med en noggrannhet på 0,1 mg. Torka i ugnen (5.3) och föraska provet vid ca 800° C i en halvtimme (5.4). Låt svalna i en exsickator och väg med en noggrannhet på 0,1 mg.7. REDOVISNING AV RESULTATENEtt mg bariumsulfat motsvarar 0,137 mg S eller 0,343 mg SO3.Procenthalten av S i gödselmedlet är:S (%) = w × 0,0137 × >NUM>V1/>DEN>v2 × mSO3 (%) = S (%) × 2,5där:>Plats för tabell>Metod 8.10BESTÄMNING AV EXTRAHERAT NATRIUM1. RÄCKVIDDI detta dokument fastställs förfarandet vid bestämning av natrium i extrakt av gödselmedel.2. TILLÄMPNINGSOMRÅDEMetoden gäller EEG-gödselmedel för vilka rådets direktiv 89/284/EEG föreskriver att natriumhalten skall uppges.3. PRINCIPEfter lämplig utspädning av det extrakt som erhålls med metod 8.1 och/eller 8.3 bestäms natriumhalten i lösningen med flamfotometri.4. REAGENS4.1. Utspädd saltsyra:En del saltsyra för analys (d = 1,18) och en del vatten.4.2. Aluminiumnitrat Al(NO3)3,9H2O.4.3. Cesiumklorid CsCl.4.4. Vattenfritt natriumklorid, NaCl.4.5. Lösning av cesiumklorid och aluminiumnitratLös i vatten 50 g cesiumklorid (4.3) och 250 g aluminiumnitrat (4.2) i en 1000 ml-mätkolv. Fyll på vatten till märket och blanda.4.6. Ställd natriumlösning på ett mg/ml NaLös i vatten 2,542 g natriumklorid (4.4) i en 1000 ml-mätkolv. Tillsätt 10 ml saltsyra (4.1). Fyll på vatten till märket och blanda.5. UTRUSTNINGSpektrofotometer utrustad för flamfotometri, inställd på 589,3 nm.6. KALIBRERINGSLÖSNINGAR6.1. Placera 10 ml standardlösning (4.6) i en 250 ml-mätkolv. Fyll på vatten till märket och blanda. Lösningens koncentration: 40 ìg/ml Na.6.2. Placera 0, 5, 10, 15, 20, 25 ml av den intermediära lösningen (6.1) i 100 ml-mätkolvar. Tillsätt 10 ml av lösningen (4.5). Fyll på vatten till märket och blanda. Lösningarnas koncentration: 0, 2, 4, 6, 8, 10 ìg/ml Na.7. BEREDNING AV DE LÖSNINGAR SOM SKALL MÄTASGör utspädningen med beaktande av den förväntade natriumhalten i extraktionslösningen enligt metod 8.1 eller 8.3 (5 g gödselmedel i 500 ml) enligt följande tabell:>Plats för tabell>Gör den intermediära utspädningen med vatten. För den slutliga utspädningen tillsätts 10 ml av lösningen (4.5) till en 100 ml-mätkolv.För ett prov på ett gram multipliceras den slutliga utspädningens mängd (v4) med fem.8. BESTÄMNINGStäll in spektrofotometern (5.1) för mätning på våglängd 589,3 nm.Kalibrera instrumentet genom att registera instrumentets reaktion på kalibreringslösningarna (6.2). Justera sedan dess känslighet, så att hela skalan utnyttjas när den mest koncentrerade kalibreringslösningen används.Mät sedan reaktionen på den provlösning som skall analyseras (7). Upprepa detta tre gånger.9. BERÄKNING AV RESULTATENRita upp en kalibreringskurva genom att markera det genomsnittliga utslaget för varje kalibreringslösning, uttryckt i ìg per ml på x-axeln. Bestäm ur denna provlösningens natriumkoncentration. Beräkna mängden natrium ur standardlösningarna med hänsyn tagen till spädningsgraderna. Redovisa resultaten som procenthalt av provet.Procent natriumhalt (Na) i gödselmedel erhålls ur följande ekvationer:Na (%) = ×   >NUM>v3/>DEN>v4 >NUM>v1/>DEN>v2 >NUM>10-2/>DEN>mNa2O (%) = Na (%) × 1,348där:>Plats för tabell>"


Avis juridique important

|

31970L0157

Rådets direktiv 70/157/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstifning om tillåten ljudnivå och avgassystemet för motorfordon

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 042 , 23/02/1970 s. 0016 - 0020 Finsk specialutgåva Område 15 Volym 1 s. 0117  Dansk specialutgåva: Serie I Område 1970(I) s. 0095  Svensk specialutgåva Område 15 Volym 1 s. 0117  Engelsk specialutgåva: Serie I Område 1970(I) s. 0111  - 0116 "Grekisk specialutgåva" Område 13 Volym 1 s. 0061  Spansk specialutgåva: Område 13 Volym 1 s. 0189  Portugisisk specialutgåva: Område 13 Volym 1 s. 0189

RÅDETS DIREKTIV av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om tillåten ljudnivå och avgassystemet för motorfordon (70/157/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande(1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2), ochmed beaktande av följande:De tekniska krav som motorfordon måste uppfylla enligt nationell lagstiftning avser bl.a. tillåten ljudnivå och avgassystemet.Dessa krav skiljer sig åt i de olika medlemsstaterna. Det är därför nödvändigt att alla medlemsstater antar samma krav, antingen som tillägg till eller i stället för sina nuvarande bestämmelser, så att EEG-typgodkännande, i överensstämmelse med rådets direktiv(3) av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon, kan tillämpas för alla fordonstyper.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 I detta direktiv avses med "fordon" varje motorfordon som är avsett att användas på väg, med eller utan karosseri, som har minst fyra hjul och som är konstruerat för en högsta hastighet som överstiger 25 km/tim med undantag av spårbundna fordon, jordbrukstraktorer och lantbruksmaskiner samt andra motorredskap.Artikel 2 En medlemsstat får, av skäl som hänför sig till tillåten ljudnivå eller avgassystemet, inte vägra att bevilja EEGtypgodkännande eller nationellt typgodkännande för ett fordon om ljudnivån och avgassystemet uppfyller de krav som anges i bilagan.Artikel 3 Ändringar, som är nödvändiga för att anpassa kraven i bilagan med hänsyn till den tekniska utvecklingen (med undantag för krav enligt 1.1 och 1.4.1.4), skall antas enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 13 i rådets direktiv om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon.Artikel 4 1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta direktiv inom 18 månader efter dagen för anmälan och skall genast underrätta kommissionen om detta.2. Medlemsstaterna skall se till att till kommissionen överlämna texterna till de centrala bestämmelserna i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 5 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 6 februari 1970.På rådets vägnarP. HARMELOrdförande(1) EGT nr C 160, 18.12.1969, s. 7.(2) EGT nr C 48, 16.4.1969, s. 16.(3) EGT nr L 42, 23.2.1970, s. 1.BILAGA 1. TILLÅTNA LJUDNIVÅER1.1. GränsvärdenLjudnivån för fordon enligt artikel 1 i detta direktiv får, när den mäts enligt de villkor som beskrivs i denna bilaga, inte överstiga följande nivåer:>Plats för tabell>1.2. MätinstrumentMätning av ljudet från fordonen skall utföras med en ljudnivåmätare av den typ som beskrivs i Internationella elektrotekniska kommissionens publikation 179, första upplagan (1965).1.3. MätförhållandenMätningen skall utföras med ett olastat fordon i ett öppet område med en tillräckligt låg ljudnivå (bakgrundsljud och vindljud skall vara minst 10 dB(A) lägre än det ljud som mäts).Som mätplats passar t.ex. en öppen yta med en radie på 50 meter, vars mittdel har en radie på minst 20 meter och praktiskt taget horisontell och belagd med betong, asfalt eller liknande material. Platsen får inte vara täckt med pudersnö, högt gräs, lös jord eller stoft.Körbanans beläggning skall vara sådan att däcken inte ger upphov till onormalt däckbuller. Detta gäller endast vid mätning av ljud från fordon i rörelse.Mätningarna skall utföras i goda väderleksförhållanden med svag vind. Det får inte finnas andra personer i närheten av fordonet eller mikrofonen än den som avläser mätinstrumenten, eftersom åskådare nära fordonet eller mikrofonen kan påverka mätresultatet avsevärt. Visarutslag som varierar påtagligt skall bortses från vid avläsningen om det är uppenbart att utslaget saknar samband med den generella ljudnivån.1.4. Mätmetod1.4.1. Mätning av ljud från fordon i rörelse (för typgodkännande)Minst två mätningar skall utföras på varje sida av fordonet. Inledande mätningar fär utföras för inställning av utrustningen, men skall bortses ifrån.Mikrofonen skall placeras 1,2 meter över markplanet och 7,5 meter från fordonets mittlinje CC. Avståndet skall mätas vinkelrätt efter linjen PP' mot denna mittlinje (figur 1).Två linjer AA' och BB' skall markeras på körbanan 10 meter framför respektive bakom linjen PP' och parallellt med denna. Fordonen skall köras fram till linjen AA' med konstant hastighet enligt nedan. I detta ögonblick skall gaspedalen så snabbt som möjligt tryckas i botten, motsvarande helt öppet gasspjäll, och bibehållas där till dess fordonets bakersta del(1) passerar linjen BB'. Därefter skall gaspedalen släppas upp så snabbt som möjligt.Den högsta ljudnivån som uppmäts skall utgöra mätresultatet.1.4.1.1. Fordon utan växellådaFordonet skall köras fram till linjen AA' med konstant hastighet, motsvarande den lägsta av följande tre hastigheter:- En hastighet som motsvarar 3/4 av det motorvarvtal där motorn avger sin högsta effekt.- En hastighet som motsvarar 3/4 av det högsta motorvarvtal som regulatorn medger.- 50 kilometer per timme.1.4.1.2. Fordon med manuell växellådaFöljande växel skall användas:1.4.1.2.1. - Den andra växeln för fordon med 2-, 3- eller 4-växlad växellåda.1.4.1.2.2. - Den tredje växeln om växellådan har fler än 4 växlar.1.4.1.2.3. - Om kraftöverföringen har dubbel nedväxling (överföringsväxellåda eller bakaxel med två växellägen), den utväxling som ger den högsta hastigheten.Fordonet skall köras fram till linjen AA' med en konstant hastighet som motsvarar den lägsta av följande tre hastigheter:- En hastighet som motsvarar 3/4 av det motorvarvtal där motorn avger sin högsta effekt.- En hastighet som motsvarar 3/4 av det högsta motorvarvtal som regulatorn medger.- 50 kilometer per timme.1.4.1.3. Fordon med automatisk växellådaFordonet skall köras fram till linjen AA' med en konstant hastighet lika med den lägsta av följande två hastigheter:- 50 kilometer per timme.- Tre fjärdedelar av den högsta hastigheten.Om växelväljaren har flera lägen, skall läge "normal" för stadskörning användas.1.4.1.4. Tolkning av resultaten1.4.1.4.1. Med hänsyn till mätinstrumentens bristande noggrannhet skall varje avläst värde minskas med 1 dB(A).1.4.1.4.2. Mätresultaten skall anses giltiga om skillnaden mellan två mätningar i följd, på samma sida av fordonet, inte överstiger 2 dB(A).1.4.1.4.3. Den högsta ljudnivån som uppmäts skall utgöra provningsresultatet. Om detta värde överstiger den för fordonskategorin högsta tillåtna ljudnivån med mer än 1 dB(A), skall ytterligare två mätningar utföras. Tre av de fyra mätresultaten måste ligga inom fastställda gränsvärden.XTB:9344SG0100 1.4.2. Mätning av ljud från stillastående fordon1.4.2.1. Ljudnivåmätarens placeringMätningarna skall utföras vid punkt X (se figur 2) på ett avstånd av 7 meter från fordonets närmaste yta.Mikrofonen skall placeras 1,2 meter över markplanet.1.4.2.2. Antal mätningarMinst två mätningar skall utföras.1.4.2.3. Fordonets driftstillstånd vid provningFordon vars motor saknar regulator skall köras på ett varvtal som motsvarar 3/4 av det varvtal där motorn, enligt tillverkarens uppgifter, avger sin högsta effekt. Motorns varvtal skall mätas med ett oberoende instrument, t.ex. en rullbänk och ett varvtalsinstrument. Motorer med regulator, som förhindrar att motorn överskrider det varvtal vid vilket motorn avger sin högsta effekt, skall köras på det av regulatorn högsta tillåtna varvtalet.Innan mätningarna utförs skall motorn varmköras till normal arbetstemperatur.1.4.2.4. Tolkning av resultatenAlla registrerade ljudnivåmätningar skall anges i rapporten.När så är möjligt skall även anges det sätt på vilket motoreffekten har beräknats. Dessutom skall anges fordonets belastningstillstånd.Mätresultaten skall anses giltiga om skillnaden mellan två mätningar i följd på samma sida av fordonet inte överstiger 2 dB(A).Som mätresultat gäller det högsta värdet.XTB:9344SG0200 2. AVGASSYSTEM (LJUDDÄMPARE)2.1. Om fordonet är försett med en anordning som reducerar avgasljudet (ljuddämpare), skall kraven i punkt 2 vara uppfyllda. Om motorns inlopp är försett med ett luftfilter som är nödvändigt för att uppfylla den tillåtna ljudnivån, betraktas filtret som en del av ljuddämpningssystemet och kraven i punkt 2 skall även tillämpas på filtret.2.2. En ritning av avgassystemet skall bifogas typgodkännandeintyget för fordonet.2.3. Ljuddämparen skall förses med typ- och handelsbeteckning som är lätt att läsa och outplånlig.2.4. Absorberande fibermaterial i ljuddämpare får användas endast om följande villkor är uppfyllda:2.4.1. Absorberande fibermaterial får inte användas i de delar av ljuddämparen som genomströmmas av gaser.2.4.2. Det skall finnas lämpliga anordningar som fixerar det absorberande fibermaterialet på plats under hela den tid ljuddämparen används.2.4.3. Det absorberande fibermaterialet skall vara beständigt upp till en temperatur som är minst 20 % högre än den högsta arbetstemperatur som kan förekomma i den del av ljuddämparen där dessa absorberande fibermaterial finns.(1) För fordon med släpvagn eller påhängsvagn skall hänsyn inte tas till de senare vid passage av linjen BB'.


Avis juridique important

|

31996L0011

Kommissionens direktiv 96/11/EG av den 5 mars 1996 om ändring av direktiv 90/128/EEG om material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel (Text av betydelse för EES)

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 061 , 12/03/1996 s. 0026 - 0030

KOMMISSIONENS DIREKTIV 96/11/EG av den 5 mars 1996 om ändring av direktiv 90/128/EEG om material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel (Text av betydelse för EES)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 89/109/EEG av den 21 december 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel (1), särskilt artikel 3 i detta,efter samråd med Vetenskapliga livsmedelskommittén, ochmed beaktande av följande:I artikel 3.4 i kommissionens direktiv 90/128/EEG (2), senast ändrat genom direktiv 95/3/EG (3), föreskrivs att från och med den 1 januari 1997 får endast de monomerer och andra utgångsämnen som är förtecknade i avsnitt A i bilaga II användas vid tillverkning av material och produkter av plast och endast med de begränsningar som där anges. Emellertid kan det i vissa fall där så är befogat beslutas att denna tidsfrist skall förlängas när det gäller vissa ämnen som även i fortsättningen får användas på nationell nivå i enlighet med avsnitt B i bilaga II.Det finns ett visst antal ämnen för vilka de uppgifter som begärts av Vetenskapliga livsmedelskommittén har tillhandahållits men ännu inte har utvärderats eller som för närvarande utvärderas eller kommer att utvärderas, och det är därför rimligt att behålla dessa ämnen.Det finns ett visst antal ämnen för vilka de uppgifter som tillhandahållits åt Vetenskapliga livsmedelskommittén medger att dessa ämnen införs i gemenskapsförteckningen utan några särskilda begränsningar.Gemenskapsåtgärderna i detta direktiv går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de mål som redan fastställts genom direktiv 89/109/EEG.De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga livsmedelskommittén.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Direktiv 90/128/EEG ändras på följande sätt:1. Artikel 3.4 skall ersättas med följande:"4. Från och med den 1 januari 2002 får endast de monomerer och andra utgångsämnen som är förtecknade i avsnitt A i bilaga II användas vid tillverkningen av material och produkter av plast och endast med de begränsningar som där anges. Redan dessförinnan får dock ämnen som är förtecknade i avsnitt B i bilaga II uteslutas om de uppgifter som krävs för att de skall införas i avsnitt A inte lämnas i så god tid att Vetenskapliga livsmedelskommittén hinner utvärdera dem."2. Bilaga II skall ändras på följande sätt:a) De ämnen som anges i bilaga I till detta direktiv skall införas i angiven nummerordning i avsnitt A.b) De ämnen som anges i bilaga II till detta direktiv skall avföras från avsnitt B.3. De ämnen som anges i bilaga III till detta direktiv skall införas i angiven nummerordning i bilaga III till direktiv 90/128/EEG.Artikel 2 1. Medlemsstaterna skall senast den 1 januari 1997 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast underrätta kommissionen om detta. Dessa lagar och andra författningar skall tillämpas på följande sätt:Medlemsstaterna skall- från och med den 1 januari 1997 tillåta handel med och användning av material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel och som uppfyller kraven i detta direktiv, och- från och med den 1 januari 1999 förbjuda tillverkning och import till gemenskapen av material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel och som inte uppfyller kraven i detta direktiv.2. När en medlemsstat antar de bestämmelser som anges i punkt 1 skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.Artikel 3 Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Artikel 4 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 5 mars 1996.På kommissionens vägnarMartin BANGEMANNLedamot av kommissionen(1) EGT nr L 40, 11.2.1989, s. 38.(2) EGT nr L 75, 21.3.1990, s. 19.(3) EGT nr L 41, 23.2.1995, s. 44.BILAGA I >Plats för tabell>BILAGA II >Plats för tabell>BILAGA III >Plats för tabell>


Avis juridique important

|

31993L0034

Rådets direktiv 93/34/EEG av den 14 juni 1993 om föreskrivna märkningar på två- och trehjuliga motorfordon

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 188 , 29/07/1993 s. 0038 - 0043 Finsk specialutgåva Område 7 Volym 4 s. 0244  Svensk specialutgåva Område 7 Volym 4 s. 0244

RÅDETS DIREKTIV 93/34/EEG av den 14 juni 1993 om föreskrivna märkningar på två- och trehjuliga motorfordonEUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 100a i detta,med beaktande av rådets direktiv 92/61/EEG av den 30 juni 1992 om typgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon (),med beaktande av kommissionens förslag (),i samarbete med Europaparlamentet (),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (), ochmed beaktande av följande:Den inre marknaden omfattar ett område utan inre gränser, där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs. Bestämmelser för detta ändamål måste antas.Vad avser föreskrivna märkningar måste två- och trehjuliga motorfordon i varje medlemsstat uppvisa vissa tekniska egenskaper som fastställts genom tvingande föreskrifter som skiljer sig åt från en medlemsstat till en annan. På grund av dessa skillnader medför föreskrifterna hinder för handeln inom gemenskapen.Dessa hinder för en väl fungerande inre marknad kan avlägsnas genom att medlemsstaterna inför gemensamma krav i stället för de nationella bestämmelserna.Det är nödvändigt att utarbeta harmoniserade krav vad gäller föreskrivna märkningar på två- och trehjuliga motorfordon för att göra det möjligt att tillämpa de förfaranden för typgodkännande och typgodkännande av komponenter som föreskrivs i direktiv 92/61/EEG för varje sådan fordonstyp.Med hänsyn till omfånget och verkningarna av de åtgärder som föreslås för den berörda sektorn är de gemenskapsåtgärder som ingår i detta direktiv absolut nödvändiga för att uppnå det önskade syftet, som är att införa ett gemenskapsförfarande för typgodkännande av fordon. Detta syfte kan inte uppnås i tillräcklig grad av de enskilda medlemsstaterna.Vad gäller föreskrivna märkningar på två- och trehjuliga motorfordon hindrar detta direktiv inte vissa medlemsstater från att på icke-diskriminerande grund behålla särskilda tvingande föreskrifter för att tillämpa trafikbestämmelser. Detta förutsatt att sådana särskilda krav avser användningen av dessa fordon och inte innebär några modifieringar i deras konstruktion som kan förorsaka hinder för gemenskapstypgodkännande av denna fordonstyp.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Detta direktiv gäller föreskrivna märkningar för alla fordonstyper enligt vad som anges i artikel 1 i direktiv 92/61/EEG.Artikel 2 Det förfarande för att bevilja typgodkännande av komponenter vad avser föreskrivna märkningar på en typ av två- eller trehjuligt motorfordon och de villkor som styr fri rörlighet av sådana fordon skall vara de som föreskrivs i kapitel 2 och 3 i direktiv 92/61/EEG.Artikel 3 De ändringar som är nödvändiga för att anpassa kraven i bilagorna till den tekniska utvecklingen skall antas i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 13 i direktiv 70/156/EEG ().Artikel 4 1. Medlemsstaterna skall anta och offentliggöra de bestämmelser som är nödvändiga för att uppfylla detta direktiv senast den 14 december 1994. De skall därefter underrätta kommissionen om detta.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.Från och med den dag som anges i första stycket får medlemsstaterna inte av skäl som hänför sig till föreskrivna märkningar förbjuda att fordon som uppfyller kraven i detta direktiv tas i bruk för första gången.De skall tillämpa de bestämmelser som anges i första stycket från den 14 april 1995.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 5 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Luxemburg den 14 juni 1993.På rådets vägnarJ. TRØJBORGOrdförande() EGT nr L 225, 10.8.1992, s. 72.() EGT nr C 293, 9.11.1992, s. 43.() EGT nr C 337, 21.12.1992, s. 103 ochEGT nr C 176, 28.6.1993.() EGT nr C 73, 15.3.1993, s. 22.() EGT nr L 42, 23.2.1970, s. 1, senast ändrat genom direktiv 92/53/EEG (EGT nr L 225, 10.8.1992, s. 1).BILAGA KRAV ANGÅENDE FÖRESKRIVNA MÄRKNINGAR PÅ TVÅ- OCH TREHJULIGAMOTORFORDON1. ALLMÄNT1.1 Alla fordon skall förses med en skylt och de märkningar som beskrivs nedan. Skylten och märkningarna skall antingen vara anbringade av tillverkaren eller dennes representant.2. TILLVERKARSKYLT2.1 En tillverkarskylt enligt mallen i tillägg 1 skall vara stadigt fastsatt på en lätt åtkomlig plats på en del som normalt inte byts ut under användningen. Den måste vara tydlig och ha outplånlig text med följande upplysningar i angiven ordning:2.1.1 Tillverkarens namn.2.1.2 Typgodkännandemärke enligt artikel 8 i rådets direktiv 92/61/EEG av den 30 juni 1992 om typgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon.2.1.3 Fordonets identifieringsnummer (VIN).2.1.4 Statisk ljudnivå:....dB(A) vid ...varv/min.2.2 Typgodkännandemärke som krävs enligt punkt 2.1.2, det statiska ljudnivåvärdet och antalet varv/minut enligt vad som krävs enligt punkt 2.1.4 innefattas inte i föreskrivna märkningar för typgodkännande av komponent. Emellertid skall dessa upplysningar fästas på alla fordon som tillverkats i överensstämmelse med den typ som har godkänts.2.3 Tillverkare får ge ytterligare upplysningar nedanför eller vid sidan av de obligatoriska märkningarna, utanför en tydligt markerad rektangel som innehåller endast den information som föreskrivs i punkterna 2.1.1 2.1.4 (se tillägg 1).3. FORDONETS IDENTIFIERINGSNUMMERFordonets identifieringsnummer utgörs av en bestämd teckenkombination som tillverkaren tilldelar varje fordon. Dess syfte är att säkerställa att varje fordon kan identifieras entydigt under en tid av 30 år med hjälp av tillverkaren, utan att ytterligare uppgifter behövs. Fordonets identifieringsnummer skall uppfylla följande krav:3.1 Fordonets identifieringsnummer skall anges på tillverkarskylten. Det skall också präglas eller stansas på chassit eller ramen på ett sådant sätt att utplånande eller ändring undviks och på ett ställe där det är lätt tillgängligt. Det måste vara beläget på den högra sidan av fordonet.3.1.1 Fordonets identifieringsnummer skall bestå av tre delar som anges nedan:3.1.1.1 Den första delen skall bestå av en kod som tilldelats fordonstillverkaren för att göra det möjligt att identifiera denne. Koden skall bestå av tre tecken (bokstäver eller siffror) som tilldelats av den behöriga myndigheten i det land där tillverkaren har sin huvudsakliga verksamhet i samverkan med den internationella agentur som är representatnt för den internationella standardiseringsorganisationen ISO. Det första tecknet anger ett geografiskt område, det andra ett land inom ett geografiskt område och det tredje en särskild tillverkare. I det fall tillverkaren framställer mindre än 500 fordon per år skall det tredje tecknet alltid vara 9. För identifiering av sådana tillverkare skall den behöriga myndigheten som nämns ovan även ange det tredje, fjärde och femte tecknet i den tredje delen.3.1.1.2 Den andra delen skall bestå av sex tecken (bokstäver eller siffror) som skall ange fordonets allmänna egenskaper (typ, variant och version). Varje sådan egenskap kan representeras av två tecken. Om ett eller flera av dessa tecken inte utnyttjas av tillverkaren, skall de lediga teckenpositionerna fyllas med alfabetiska eller numeriska tecken efter tillverkarens eget val.3.1.1.3 Den tredje delen skall bestå av åtta tecken, av vilka de fyra sista måste vara numeriska, och skall tillsammans med de två andra delarna medge en entydig identifiering av ett enskilt fordon. Varje outnyttjad teckenposition skall fyllas med en nolla så att det totala antalet nödvändiga tecken uppnås.3.1.2 Fordonets identifieringsnummer skall då det är möjligt anges på en enda rad. I undantagsfall och av tekniska skäl får det anges på två rader. I så fall får det dock inte finnas några mellanrum inom någon av de tre delarna.Början och slutet på varje rad skall markeras med en symbol som varken är en arabisk siffra eller en latinsk versal bokstav eller som kan förväxlas med ett sådant tecken. Undantag kan beviljas om numret anges på en enda rad på tillverkarskylten. Det är även tillåtet att placera en sådan symbol på en rad mellan de tre delarna (punkt 3.1.1).Det får inte finnas något mellanrum mellan tecknen.4. TECKEN4.1 Latinska bokstäver och arabiska siffor skall användas för alla de märkningar som föreskrivs i avsnitten 2 och 3. Latinska bokstäver som används för den information som föreskrivs i punkterna 2.1.1 och 2.1.3 och 3 skall dock vara med versaler.4.2 I fordonets identifieringsnummer:4.2.1 är bokstäverna I, O och Q eller tankstreck, asterisker eller andra särskilda tecken förbjudna4.2.2 skall bokstäver och siffror ha följande minimihöjd:4.2.2.1 4 mm vad avser tecken som anges direkt på chassit eller ramen eller annan liknande fordonsdel,4.2.2.2 3 mm vad avser tecken som anges på tillverkarskylten.Tillägg 1Exempel på tillverkarskyltNedanstående exempel har inget samband med de uppgifter som förekommer på verkliga tillverkarskyltar vare sig vad gäller skyltstorleken, siffrorna eller bokstäverna. Det anges bara som vägledning.De ytterligare upplysningar som anges i punkt 2.3 får anges nedanför eller vid sidan av rektangeln med de föreskrivna upplysningarna.STELLA FABBRICA MOTOCICLIe3 53643 G S K L M 3 A C 8 B 1 2 0 0 0 080 dB (A)   3 750 v/mFörklaring:I exemplet ovan på en skylt har fordonet i fråga tillverkats av "Stella Fabbrica Motocicli" och typgodkänts i Italien (e3) under nummer 5364.Identifieringsnumret (3GSKLM3AC8B120000) ger följande upplysningar: P första delen (3GS):  P 3: geografiskt område (Europa)  P G: land inom det geografiska området (Tyskland)  P S: tillverkare (Stella Fabbrica Motocicli) P andra delen (KLM3AC):  P KL: fordonstyp  P M3: variant (fordonskaross)  P AC: version (fordonsmotor) P tredje delen (8B120000):  P 8B12: fordonets identifieringsnummer tillsammans med två andra delar av identifieringsnumret  P 0000: oanvända positioner som har fyllts ut med nollor för att fylla ut det totala antalet tecken som krävs.Den statiska ljudnivån är 80 dB (A) vid 3 750 varv/min.Tillägg 2Information angående föreskrivna märkningar på en typ av två- och trehjuligt motorfordon(bifogas ansökan om typgodkännande om denna inte inlämnas samtidigt som ansökanom typgodkännande av fordonet)Löpnummer (tilldelat av den sökande):Ansökan om typgodkännande av föreskrivna märkningar på en typ av två- eller trehjuligt motorfordon skall innehålla den information som anges i bilaga 2 till rådets direktiv 92/61/EEG, del A, punkterna: P 0.1 P 0.2 P 0.4 0.6 P 9.3.1 9.3.3.Tillägg 3Myndighetens nammTypgodkännandeintyg för föreskrivna märkningar för en typ av två- eller trehjuligt motorfordonMALLRapport nr ................................. av tekniska tjänsten ...................................... datum Typgodkännande nr: Utvidgning nr:1. Varumärke eller fordonsbeteckning:2. Fordonstyp:3. Tillverkarens namn och adress:4. Namn och adress till tillverkarens representant (om sådan finns):5. Fordonet inlämnat för provning den:6. Typgodkännande beviljas/vägras ():7. Ort:8. Datum:9. Underskrift:


Avis juridique important

|

31978L0507

Kommissionens direktiv 78/507/EEG av den 19 maj 1978 om anpassning till teknisk utveckling av rådets direktiv 76/114/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om föreskrivna skyltar och märkningar samt deras placering och fastsättningssätt på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 155 , 13/06/1978 s. 0031 - 0033 Finsk specialutgåva Område 13 Volym 8 s. 0136  "Grekisk specialutgåva" Område 13 Volym 7 s. 0120  Svensk specialutgåva Område 13 Volym 8 s. 0136  Spansk specialutgåva: Område 13 Volym 8 s. 0186  Portugisisk specialutgåva: Område 13 Volym 8 s. 0186

KOMMISSIONENS DIREKTIV av den 19 maj 1978 om anpassning till teknisk utveckling av rådets direktiv 76/114/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om föreskrivna skyltar och märkningar samt deras placering och fastsättningssätt på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (78/507/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon(1), i dess lydelse enligt anslutningsakten och särskilt artiklarna 11, 12 och 13 i denna,med beaktande av rådets direktiv 76/114/EEG av den 18 december 1975 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om föreskrivna skyltar och märkningar samt deras placering och fastsättningssätt på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon(2), ochmed beaktande av följande:Den internationella standardiseringsorganisationen ISO har nu antagit två internationella standarder om ett världstäckande klassificeringssystem, som gör det möjligt att identifiera tillverkaren av ett fordon(3) och även fordonet(4). Det är därför lämpligt att införa i direktiv 76/114/EEG detta system för identifiering av tillverkare, och samtidigt anpassa kraven om identifiering av fordon i direktivet med ISO-standarden.Bestämmelserna i detta direktiv har tillstyrkts av Kommittén för anpassning till teknisk utveckling av direktiv om avskaffande av tekniska handelshinder inom motorfordonssektorn.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Bilagan till direktiv 76/114/EEG ändras enligt bilagan till detta direktiv.Artikel 21. Från den 1 oktober 1978 får ingen medlemsstat, av skäl som hänför sig till föreskrivna skyltar och märkningar samt deras placering och fastsättningssätt,- vägra att bevilja EEG-typgodkännande för en fordonstyp, vägra att utfärda det dokument som anges i artikel 10.1 sista strecksatsen i direktiv 70/156/EEG, eller vägra att bevilja nationellt typgodkännande, eller- förbjuda att fordon tas i brukom föreskrivna skyltar och märkningar samt deras placering och fastsättning på fordonstypen eller fordonet överensstämmer med bestämmelserna i direktiv 76/114/EEG, i dess lydelse enligt detta direktiv.2. Från den 1 oktober 1981 gäller följande:- Medlemsstaterna får inte längre utfärda den handling som anges i artikel 10.1 sista strecksatsen i direktiv 70/156/EEG för en typ av fordon för vilka föreskrivna skyltar och märkningar samt deras placering och fastsättning inte överensstämmer med bestämmelserna i direktiv 76/114/EEG, i dess lydelse enligt detta direktiv.- Medlemsstaterna får vägra att bevilja nationellt typgodkännande för en typ av fordon för vilken föreskrivna skyltar och märkningar samt deras placering och fastsättning inte överensstämmer med bestämmelserna i direktiv 76/114/EEG, i dess lydelse enligt detta direktiv.3. Från den 1 oktober 1981 får medlemsstaterna förbjuda att fordon tas i bruk om deras föreskrivna skyltar och märkningar samt placering och fastsättning inte överensstämmer med bestämmelserna i direktiv 76/114/EEG, i dess lydelse enligt detta direktiv.Artikel 3Medlemsstaterna skall senast den 1 oktober 1978 sätta i kraft de bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta direktiv och skall genast underrätta kommissionen om detta.Artikel 4Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 19 maj 1978.På kommissionens vägnarÉtienne DAVIGNONLedamot av kommissionen(1) EGT nr L 42, 23.2.1970, s. 1.(2) EGT nr L 24, 30.1.1976, s. 1.(3) Internationell standard ISO 3780, 1.2.1976.(4) Internationell standard ISO 3779, 15.6.1977.BILAGAÄndringar av bilagan till rådets direktiv 76/114/EEG av den 18 december 1975Punkt 2.1.2, femte raden:Frasen "DK för Danmark", skall ersättas med "18 för Danmark".Fotnot 1 skall ersättas med följande:"1 Om ett fordon inte har fått EEG-typgodkännande och därför saknar EEG-typgodkännandenummer, får en medlemsstat kräva att det nationella typgodkännandenumret anges. Om ett nationellt typgodkännandenummer måste anges kan tillverkaren ange detta antingen på tillverkarskylten eller på en separat skylt."I punkterna 2.1.4, 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7 och 2.1.8 skall "vikt" ersättas med "massa".Punkt 3.1 skall ändras till:3.1 Det skall vara angivet på tillverkarskylten, och även på chassit, ramen eller någon annan liknande del.3.1.1 Det skall bestå av tre delar.3.1.1.1 Den första delen skall bestå av en kod som tilldelats fordonstillverkaren, för att göra det möjligt att identifiera honom. Koden skall bestå av tre tecken, bokstäver eller siffror som tilldelas av en behörig myndighet i det land där tillverkaren har sin huvudsakliga verksamhet, i samverkan med den agentur som är representant för den internationella standardiseringsorganisationen ISO. Det första tecknet anger ett geografiskt område, det andra ett land inom ett geografiskt område och det tredje en särskild tillverkare.I det fall tillverkaren framställer mindre än 500 fordon per år skall det tredje tecknet alltid vara "9". För identifiering av sådana tillverkare skall den behöriga myndigheten som nämns ovan även ange det tredje, fjärde och femte tecknet i den tredje delen.3.1.1.2 Den andra delen skall bestå av sex tecken (bokstäver eller siffror) som skall ange fordonets allmänna egenskaper. Om ett eller flera av dessa tecken inte utnyttjas av tillverkaren, skall de lediga teckenpositionerna fyllas med alfabetiska eller numeriska tecken efter tillverkarens eget val.3.1.1.3 Den tredje delen, som består av åtta tecken, av vilka de fyra sista måste vara numeriska, skall tillsammans med de två andra delarna medge en entydig identifiering av ett specifikt fordon. Varje outnyttjad teckenposition skall fyllas med en nolla så att det totala antalet nödvändiga tecken uppnås.3.1.2 Alla delarnas tecken skall, när detta är möjligt, anges på samma rad.I undantagsfall får de av tekniska skäl även anges på två rader. I detta senare fall får dock ingen del delas mellan två rader. Början och slutet på varje rad måste markeras med en symbol som varken är en arabisk siffra eller en romersk bokstav, och som inte kan förväxlas med sådana tecken. Detta krav kan dock frångås i de fall där numret anges på endast en rad på tillverkarskylten. Det är även tillåtet att placera sådan symbol mellan de tre delarna på en rad (punkt 3.1.1).Det får inte finnas något mellanrum mellan tecknen.


Avis juridique important

|

31996L0064

Kommissionens direktiv 96/64/EG av den 2 oktober 1996 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 77/389/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bogseringsanordningar till motorfordon (Text av betydelse för EES)

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 258 , 11/10/1996 s. 0026 - 0031

KOMMISSIONENS DIREKTIV 96/64/EG av den 2 oktober 1996 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 77/389/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bogseringsanordningar till motorfordon (Text av betydelse för EES)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 77/389/EEG av den 17 maj 1977 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bogseringsanordningar till motorfordon (1), särskilt artikel 4 i detta, ochmed beaktande av följande:Direktiv 77/389/EEG är ett av särdirektiven om förfarandet för EG-typgodkännande som har fastställts genom rådets direktiv 70/156/EEG (2), senast ändrat genom direktiv 96/27/EG (3). Följaktligen gäller bestämmelserna i direktiv 70/156/EEG om fordonssystem, komponenter och särskilda tekniska enheter för det här direktivet.I artiklarna 3.4 och 4.3 i direktiv 70/156/EEG krävs i synnerhet att varje särdirektiv skall åtföljas av ett informationsdokument innehållande de relevanta uppgifter som anges i bilaga I till det direktivet och även en mall för ett typgodkännandeintyg i enlighet med bilaga VI till samma direktiv för att typgodkännandet skall kunna databehandlas.Dessa ändringar rör bara de administrativa bestämmelserna i direktivet. Det är därför inte nödvändigt att ogiltigförklara de befintliga typgodkännanden som utfärdats inom direktivets ram eller hindra registrering, försäljning eller ibruktagande av nya fordon som omfattas av sådana typgodkännanden.Åtgärderna i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Kommittén för anpassning av teknisk utveckling, inrättad genom direktiv 70/156/EEG.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 1. Artiklarna i direktiv 77/389/EEG ändras på följande sätt:- Artikel 1 skall ha följande lydelse:". . . med undantag för spårbundna fordon, jordbrukstraktorer och lantbruks- och skogsmaskiner samt alla motorredskap."- I artikel 2 skall "bilagan" ersättas med "bilaga II".- I artikel 3 skall "bilagan" ersättas med "bilaga II".- I artikel 4 skall "denna bilaga" ersättas med "bilagorna".2. Bilagan till direktiv 77/389/EEG skall ändras i enlighet med bilagan till detta direktiv.Artikel 2 För nya fordonstyper som inte uppfyller bestämmelserna i direktiv 77/389/EEG, ändrat genom detta direktiv med avseende på bogseringanordningar, gäller att medlemsstaterna från och med den 1 oktober 1997- inte längre får bevilja EG-typgodkännande enligt artikel 4.1 i direktiv 70/156/EEG,- får vägra att utfärda nationellt typgodkännande.Typgodkännanden som beviljats tidigare i enlighet med direktiv 77/389/EEG upphävs inte genom detta direktiv, och inte heller hindras en förlängning av sådana typgodkännanden inom ramen för de direktiv som de ursprungligen beviljades genom.Artikel 3 1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 oktober 1997. De skall genast underrätta kommissionen om detta.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 4 Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Artikel 5 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 2 oktober 1996.På kommissionens vägnarMartin BANGEMANNLedamot av kommissionen(1) EGT nr L 145, 13.6.1977, s. 41.(2) EGT nr L 42, 23.2.1970, s. 1.(3) EGT nr L 169, 8.7.1996, s. 1.BILAGA ÄNDRINGAR I BILAGAN TILL DIREKTIV 77/389/EEG 1. En förteckning över bilagorna skall införas mellan artiklarna och bilagan, med följande lydelse:"FÖRTECKNING ÖVER BILAGORBilaga I: Administrativa bestämmelser för typgodkännandeTillägg 1: InformationsdokumentTillägg 2: TypgodkännandeintygBilaga II: Bogseringsanordningar"2. En ny bilaga I skall införas med följande lydelse:"BILAGA IADMINISTRATIVA BESTÄMMELSER FÖR TYPGODKÄNNANDE1. ANSÖKAN OM EG-TYPGODKÄNNANDE FÖR EN FORDONSTYP1.1 Ansökan om EG-typgodkännande enligt artikel 3.4 i direktiv 70/156/EEG för en fordonstyp med avseende på dess bogseringsanordningar skall lämnas av tillverkaren.1.2 En mall för informationsdokumentet återfinns i tillägg 1.1.3 Följande skall inlämnas till den tekniska tjänst som är ansvarig för typgodkännandeprovningar:1.3.1 Ett fordon som är representativt för den typ som skall godkännas.2. BEVILJANDE AV EG-TYPGODKÄNNANDE FÖR EN FORDONSTYP2.1 Om de tillämpliga kraven uppfylls, skall EG-typgodkännande enligt artikel 4.3 och, där så är tillämpligt, artikel 4.4 i direktiv 70/156/EEG beviljas.2.2 En mall för EG-typgodkännandeintyg återfinns i tillägg 2.2.3 Ett godkännandenummer i enlighet med bilaga VII till direktiv 70/156/EEG skall tilldelas varje godkänd fordonstyp. En medlemsstat får inte tilldela en annan fordonstyp samma nummer.3. ÄNDRINGAR AV TYP OCH GODKÄNNANDEN3.1 Vid ändringar av en typ som godkänts enligt detta direktiv skall bestämmelserna i artikel 5 i direktiv 70/156/EEG tillämpas.4. PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE4.1 Som en allmän regel skall åtgärder för att säkerställa produktionsöverensstämmelse vidtas i enlighet med bestämmelserna i artikel 10 i direktiv 70/156/EEG."3. Följande två nya tillägg 1 och 2 skall införas:"Tillägg 1>Start Grafik>INFORMATIONSDOKUMENT nr ........ENLIGT BILAGA I TILL RÅDETS DIREKTIV 70/156/EEG (*) FÖR EG-TYPGODKÄNNANDE AV ETT FORDON MED AVSEENDE PÅ BOGSERINGSANORDNINGAR(Direktiv 77/389/EEG, senast ändrat genom direktiv . . . /. . . /EG)Tillämpliga uppgifter i denna förteckning skall inlämnas i tre exemplar med innehållsförteckning. Eventuella ritningar skall vara i lämplig skala och tillräckligt detaljerade och lämnas i A4-format eller vikt A4-format. Eventuella fotografier skall vara tillräckligt detaljerade.Om system, komponenter eller separata tekniska enheter är elektroniskt styrda, skall upplysningar om prestanda lämnas.0. ALLMÄNT0.1 Fabrikat (tillverkarens handelsbeteckning):0.2 Typ och allmän(na) handelsbeteckning(ar):0.3 Typidentifikationsmärkning, om sådan finns på fordonet (b):0.3.1 Märkningens placering:0.4 Fordonskategori (c):0.5 Tillverkarens namn och adress:0.8 Adress(er) till monteringsanläggning(ar):1. ALLMÄNNA UPPGIFTER OM FORDONETS KONSTRUKTION1.1 Fotografier eller ritningar av ett representativt fordon:2. VIKTER OCH DIMENSIONER (e) (i kg och mm)(Hänvisa till ritning där så är tillämpligt.)2.8 Högsta tekniskt tillåtna vikt inklusive last enligt tillverkaren (y) (högsta och lägsta):2.11.5 Fordonet är/är inte (1) lämpligt för att dra släpvagn (punkt 1.2 i bilaga II till direktiv 77/389/EEG).12. DIVERSE12.3 Bogseringsanordning/ar12.3.1 Fram: Huv/öppning/annat (1)12.3.2 Bak: Huv/öppning/annat/inget (1)12.3.3 Ritning eller fotografi av chassit/område på fordonets karosseri som visar placering, konstruktion och montering av bogseringsanordningen/arna:Datum, ärende(*) Numreringen av uppgifterna och de fotnoter som används i detta informationsdokument motsvarar den numrering som används i bilaga I till direktiv 70/156/EEG. Uppgifter som inte är relevanta för det här direktivet har utelämnats.(1) Stryck det som inte är tillämpligt.>Slut Grafik>Tillägg 2>Start Grafik>MALL(Största format: A4 [210 × 297 mm])EG-TYPGODKÄNNANDEINTYGMyndighetens stämpelMeddelande om- typgodkännande (1)- utvidgat typgodkännande (1)- vägrat typgodkännande (1)- återkallat typgodkännande (1)för en typ av fordon/komponent/separat teknisk enhet (1) med avseende på direktiv . . /. . /EEG, senast ändrat genom direktiv . . /. . / EG.Typgodkännande nr:Orsak till utvidgning:AVSNITT I0.1 Fabrikat (tillverkarens handelsbeteckning):0.2 Typ och allmän(na) handelsbeteckning(ar):0.3 Typidentifikationsmärkning, om sådan finns på fordonet/komponenten/den särskilda tekniska enheten (1) (2):0.3.1 Märkningens placering:0.4 Fordonskategori (1) (3):0.5 Tillverkarens namn och adress:0.7 Placering av och fastsättningsmetod för EG-typgodkännandemärkning av eventuella komponenter och särskilda tekniska enheter:0.8 Adress(er) till monteringsanläggningar:AVSNITT II1. Ytterligare upplysningar (i tillämpliga fall): se tillägg.2. Teknisk tjänst som ansvarar för provningarna:3. Datum för provningsrapporter:4. Nummer på provningsrapporter:5. Anmärkningar (i tillämpliga fall): se tillägg.6. Ort:7. Datum:8. Underskrift:9. Innehållsförteckningen till det tekniska underlag som har inlämnats till den beviljande myndigheten, och som kan fås på förfrågan, bifogas.(1) Stryk det som inte är tillämpligt.(2) Om typmärkningen innehåller tecken som inte är av betydelse för att beskriva fordonet, komponenten eller den separata tekniska enhet som omfattas av detta typgodkännandeintyg, skall dessa tecken anges med symbolen `?` i dokumentationen (t.ex. ABC??123??).(3) Definierad i bilaga II A till direktiv 70/156/EEG.Tillägg till EG-typgodkännandeintyg nr ...om typgodkännande av ett fordon med avseende på direktiv 77/389/EEG, senast ändrat genom direktiv . . . /. . . /EG1. Ytterligare information1.1 Placering:1.2 Fastsättningsmetod:5. Anmärkningar:>Slut Grafik>"4. Denna bilaga skall betecknas bilaga II.I avsnitt 1.2 skall "Bilaga I" ersättas med "Bilaga II A".


Avis juridique important

|

31987L0345

Rådets direktiv 87/345/EEG av den 22 juni 1987 om ändring av direktiv 80/390/EEG om samordning av kraven på upprättande, granskning och spridning av prospekt som skall offentliggöras vid upptagande av värdepapper till officiell notering vid fondbörs

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 185 , 04/07/1987 s. 0081 - 0083 Finsk specialutgåva Område 6 Volym 2 s. 0165  Svensk specialutgåva Område 6 Volym 2 s. 0165

RÅDETS DIREKTIV av den 22 juni 1987 om ändring av direktiv 80/390/EEG om samordning av kraven på upprättande, granskning och spridning av prospekt som skall offentliggöras vid upptagande av värdepapper till officiell notering vid fondbörs (87/345/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 54.2 i detta,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), ochmed beaktande av följande:Rådet antog den 17 november 1986 direktiv 86/566/EEG om ändring av första direktivet av den 11 maj 1960 för genomförande av artikel 67 i fördraget (3). Som en följd härav kommer antalet ansökningar över gränserna om upptagande till notering av värdepapper vid fondbörs sannolikt att öka.Artikel 24 i direktiv 80/390/EEG (4), i dess lydelse enligt direktiv 82/148/EEG (5), anger att, i de fall värdepapper skall upptas till notering vid fondbörser i två eller flera medlemsstater, de behöriga myndigheterna i sådana medlemsstater skall samarbeta och sträva efter att ena sig om en gemensam text för börsprospekt, att användas i samtliga berörda medlemsstater.Den bestämmelsen medför inte ett fullständigt ömsesidigt erkännande av börsprospekt, och direktiv 80/390/EEG bör därför ändras så att ett sådant ömsesidigt erkännande uppnås.Ömsesidigt erkännande utgör ett viktigt steg mot genomförandet av gemenskapens inre marknad.Det är i detta sammanhang nödvändigt att närmare ange vilka myndigheter som skall vara behöriga att granska och godkänna börsprospekt när ansökningar om officiell notering görs samtidigt i två eller flera medlemsstater.Ömsesidigt erkännande kan genomföras endast i den mån direktiv 80/390/EEG och däri angivna direktiv har införlivats i den nationella lagstiftningen i den medlemsstat vars behöriga myndigheter skall godkänna prospektet.Ömsesidigt erkännande av börsprospekt medför inte i sig en rätt till notering.Möjlighet bör ges att, genom avtal mellan gemenskapen och icke-medlemsländer, under förutsättning av reciprocitet, utvidga erkännandet även till prospekt från icke-medlemsländer.En övergångstid bör gälla för Spanien och Portugal med hänsyn till de tidsfrister som medgetts dessa medlemsstater i artikel 2.2 i direktiv 86/566/EEG.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 I direktiv 80/390/EEG skall avsnitt IV ersättas med följande avsnitt, och avsnitt V och VI betecknas VIII respektive IX."AVSNITT IVBehörig myndighetArtikel 24I de fall det samtidigt eller med kort mellanrum görs ansökningar om upptagande av samma värdepapper till officiell notering vid fondbörser belägna eller verksamma i två eller flera medlemsstater, däribland den stat där emittenten har sitt säte, skall börsprospekt upprättas i enlighet med bestämmelserna i detta direktiv i den medlemsstat där emittenten har sitt säte och godkännas av de behöriga myndigheterna i denna stat; om emittenten inte har sitt säte i någon av dessa medlemsstater, skall emittenten bland dessa stater välja en stat enligt vars lagstiftning börsprospekt skall upprättas och godkännas.AVSNITT VÖmsesidigt erkännandeArtikel 24a1. När ett börsprospekt har godkänts i enlighet med artikel 24 skall det, med förbehåll för eventuell översättning, erkännas av de andra medlemsstater där ansökan om upptagande till officiell notering har gjorts, utan att godkännande först måste inhämtas från de behöriga myndigheterna i dessa medlemsstater, och utan att dessa kan kräva att ytterligare uppgifter skall tillföras prospektet. Dessa behöriga myndigheter får dock kräva att prospektet skall innehålla uppgifter som är specifika för marknaden i det land där ansökan om notering görs, särskilt beträffande reglerna om inkomstskatt, de finansiella företag som anlitats för att ombesörja betalningar för emittentens räkning i det landet, och sättet för offentliggörande av meddelanden till investerare.2. Ett börsprospekt som godkänts av de behöriga myndigheter som avses i artikel 24 skall erkännas i andra medlemsstater där ansökan om upptagande till officiell notering görs, även i de fall undantag till viss del eller avvikelse till viss del medgivits i enlighet med detta direktiv, förutsatt atta) undantaget eller avvikelsen är av sådant slag som erkänns enligt de i den andra medlemsstaten gällande reglerna, ochb) de omständigheter som motiverar undantaget eller avvikelsen föreligger även i den andra berörda medlemsstaten och att andra villkor, som skulle kunna föranleda den behöriga myndigheten i den medlemsstaten att inte erkänna sådant undantag eller sådan avvikelse, inte föreligger.Även om förutsättningarna i a och b inte är uppfyllda får den berörda medlemsstaten tillåta sina behöriga myndigheter att erkänna de börsprospekt som godkänts av de behöriga myndigheter som avses i artikel 24.3. Vid godkännande av prospekt skall de behöriga myndigheter som avses i artikel 24 överlämna ett intyg om godkännande till de behöriga myndigheterna i de andra medlemsstater där ansökan om officiell notering görs. Har undantag till viss del eller avvikelse till viss del medgivits i enlighet med detta direktiv skall detta anges i intyget jämte skälen härför.4. Vid ansökan om upptagande till officiell notering skall emittenten tillställa de behöriga myndigheterna i var och en av de andra medlemsstater där han ansöker om notering, ett utkast till det börsprospekt som han avser att använda i den staten.5. Medlemsstaterna får begränsa tillämpningen av denna artikel till börsprospekt från emittenter som har sitt säte i en medlemsstat.Artikel 24b1. Har ansökan om upptagande till officiell notering vid fondbörser belägna i två eller flera medlemsstater gjorts samtidigt eller med kort mellanrum och har, vid den tid då värdepapperen utbjudits till allmänheten, ett börsprospekt upprättats och godkänts av behöriga myndigheter enligt artikel 24 inom de tre månader som föregår ansökan om notering i den staten, skall prospektet, med förbehåll för eventuell översättning, erkännas som börsprospekt i de andra medlemsstater där ansökan om officiell notering görs, utan att godkännande först måste inhämtas från de behöriga myndigheterna i dessa medlemsstater, och utan att dessa myndigheter kan kräva att ytterligare uppgifter skall tillföras prospektet. Dessa myndigheter får emellertid kräva att prospektet skall innehålla uppgifter som är specifika för marknaden i det land där ansökan om notering görs, särskilt beträffande reglerna om inkomstskatt, de finansiella företag som anlitats för att att ombesörja betalningar för emittentens räkning i noteringslandet, och sättet för offentliggörande av meddelanden till investerare.2. Artikel 24a.2-24a.5 skall tillämpas i de fall som anges i punkt 1 i denna artikel.3. Artikel 23 skall tillämpas beträffande alla förändringar som inträffar mellan den dag då innehållet i det prospekt som avses i punkt 1 i denna artikel fastställs och den dag då börshandel inleds.AVSNITT VISamarbeteArtikel 24c1. De behöriga myndigheterna skall, närhelst de behöver det för fullgörandet av sina uppgifter, samarbeta och utbyta den information som fordras.2. I de fall en ansökan om upptagande till officiell notering av värdepapper, vilka ger rätt till en andel i ett företags kapital, antingen omedelbart eller vid utgången av en viss löptid, görs i en eller flera andra medlemsstater än den där emittenten av de aktier som dessa värdepapper ger rätt till har sitt säte, får, om emittentens aktier redan har upptagits till officiell notering i den medlemsstaten, de behöriga myndigheterna där fatta beslut först efter att ha samrått med de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där emittenten av aktierna har sitt säte.3. I de fall en ansökan görs om upptagande till officiell notering av värdepapper som mindre än sex månader tidigare blivit noterade i en annan medlemsstat, skall de behöriga myndigheter till vilka ansökan har ställts ta kontakt med de behöriga myndigheter som tidigare godkänt värdepapperen för officiell notering och, så långt det är möjligt, befria emittenten av värdepapperen från att upprätta ett nytt börsprospekt, med förbehåll för den berörda medlemsstatens eventuella egna krav på uppdatering, översättning eller tillägg.Artikel 251. Medlemsstaterna skall föreskriva att alla anställda eller tidigare anställda hos de behöriga myndigheterna skall iaktta tystnadsplikt. Detta innebär att ingen konfidentiell information som de fått del av i sin anställning får röjas för någon annan person eller myndighet, utom där detta medges i lag eller annan författning.2. Bestämmelserna i punkt 1 skall dock inte hindra de behöriga myndigheterna i de olika medlemsstaterna från att utbyta information i enlighet med detta direktiv. Den information som på detta sätt utväxlas skall omfattas av den tystnadsplikt som anställda eller tidigare anställda hos de behöriga myndigheterna är skyldiga att iaktta.3. Utan att det påverkar tillämpningen av straffrättsliga föreskrifter får en behörig myndighet som erhåller information enligt artikel 24c.1 använda denna endast för fullgörande av sina uppgifter eller vid överklaganden i administrativ ordning eller rättsliga förfaranden som har samband med myndighetens verksamhet.AVSNITT VIIFörhandlingar med icke-medlemsländerArtikel 25aGemenskapen får genom avtal som med stöd av fördraget ingåtts med ett icke-medlemsland eller flera sådana länder, under förutsättning av reciprocitet, godta börsprospekt som har upprättats och granskats i enlighet med bestämmelserna i ett sådant land, så att de skall anses uppfylla kraven enligt detta direktiv, förutsatt att bestämmelserna, även om de avviker från vad som föreskrivs i detta direktiv, ger investerare ett skydd som är likvärdigt med det de tillförsäkras genom detta direktiv."Artikel 2 1. Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 januari 1990. De skall genast underrätta kommissionen om detta. För Spanien skall dock i stället för den 1 januari 1990 sista dag vara den 1 januari 1991 och för Portugal den 1 januari 1992.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till centrala lagar och andra författningar som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 3 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Luxemburg den 22 juni 1987.På rådets vägnarL. TINDEMANSOrdförande(1) EGT nr C 125, 11.5.1987, s. 173.(2) EGT nr C 150, 9.6.1987, s. 18.(3) EGT nr L 332, 26.11.1986, s. 22.(4) EGT nr L 100, 17.4.1980, s. 1.(5) EGT nr L 62, 5.3.1982, s. 22.