Avis juridique important

|

31981L0334

Kommissionens direktiv 81/334/EEG av den 13 april 1981 om en anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 70/157/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om tillåten ljudnivå och avgassystem för motorfordon

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 131 , 18/05/1981 s. 0006 - 0027 Finsk specialutgåva Område 13 Volym 11 s. 0118  Spansk specialutgåva: Område 13 Volym 11 s. 0179  Svensk specialutgåva Område 13 Volym 11 s. 0118  Portugisisk specialutgåva: Område 13 Volym 11 s. 0179

KOMMISSIONENS DIREKTIV av den 13 april 1981 om en anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 70/157/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om tillåten ljudnivå och avgassystem för motorfordon (81/334/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon(1), senast ändrat genom direktiv 80/1267/EEG(2), särskilt artikel 13 i detta,med beaktande av rådets direktiv 70/157/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om tillåten ljudnivå och avgassystem för motorfordon(3), senast ändrat genom direktiv 77/212/EEG(4), särskilt artikel 3 i detta, ochmed beaktande av följande:Med hänsyn till gjorda erfarenheter och den nuvarande tekniska nivån inom detta område, är det nu möjligt att ändra vissa krav beträffande metoden att mäta buller från fordon i rörelse och stillastående fordon så att dessa bestämmelser bättre anpassas till verkliga driftförhållanden.Bestämmelserna i artikel 3 i direktiv 70/157/EEG medger inte att gränsvärdena ändras med hänsyn till förfarandet om anpassning till den tekniska utvecklingen. Det är lämpligt att, som information, här ta med de gränsvärden som anges i direktiv 77/212/EEG. Det är dock planerat att med tiden sänka dessa värden i enlighet med det fastställda förfarandet.Såväl avgassystemet som vissa delar i detta marknadsförs var för sig. I den mån dessa kan kontrolleras innan de monteras på ett fordon, kan den fria handeln av dessa reservdelar underlättas genom införande av ett EEG-typgodkännande av dessa avgassystem som tekniska enheter enligt artikel 9a, infört i direktiv 70/156/EEG genom direktiv 78/315/EEG(5).Bestämmelserna i detta direktiv överensstämmer med yttrandet från Kommittén för anpassning till teknisk utveckling av direktiv om avskaffande av tekniska handelshinder inom motorfordonssektorn.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Direktiv 70/157/EEG ändras på följande sätt:1. Artikel 2 skall ersättas med följande:"Artikel 2Ingen medlemsstat får, med hänvisning till tillåten ljudnivå och avgassystemet, vägra att bevilja EEG- eller nationellt typgodkännande med avseende på typ av motorfordon eller typ av avgassystem eller del i ett sådant system som betraktas som en separat teknisk enhet om- fordonet uppfyller kraven i bilaga 1 avseende ljudnivå och avgassystemet,- avgassystemet, eller någon del av detta system som betraktas som en separat teknisk enhet enligt artikel 9a i direktiv 70/156/EEG, uppfyller kraven i bilaga 2."2. Artikel 2a skall ersättas med följande:"Artikel 2a1. Ingen medlemsstat får, med hänvisning till tillåten ljudnivå och avgassystemet, vägra eller förbjuda försäljning, registrering, första ibruktagande eller bruk av fordon för vilket ljudnivån och avgassystemet uppfyller kraven enligt bilaga 1.2. Ingen medlemsstat får, med hänvisning till den tillåtna ljudnivån och avgassystemet, förbjuda att ett avgassystem, eller någon del av detta system som betraktas som en särskild teknisk enhet enligt artikel 9a i direktiv 70/156/EEG, släpps ut på marknaden om systemet eller delen, i enlighet med vad som sägs i artikel 2, är av en typ som har beviljats typgodkännande."3. I artikel 3 skall punkt 1.1 och 1.4.1.4 ersättas med punkt 5.2.2.1 och 5.2.2.5 i bilaga 1.4. Bilagan skall ersättas med bilagorna 1, 2, 3 och 4 till detta direktiv.Artikel 21. Från den 1 januari 1982 får ingen medlemsstat, med hänvisning till den tillåtna ljudnivån och avgassystemet- vägra att bevilja EEG-typgodkännande, att utfärda det dokument som anges i artikel 10.1 sista strecksatsen i direktiv 70/156/EEG eller bevilja nationellt typgodkännande avseende en typ av motorfordon, eller- förbjuda att fordon tas i bruk,om ljudnivån och avgassystemet på denna typ av fordon, eller berörda fordon, överensstämmer med bestämmelserna i direktiv 70/157/EEG, i dess lydelse enligt detta direktiv.2. Från den 1 oktober 1984- skall en medlemsstat inte längre utfärda det dokument som anges i artikel 10.1 sista strecksatsen i direktiv 70/156/EEG avseende en typ av motorfordon för vilken ljudnivån och avgassystemet inte uppfyller bestämmelserna i direktiv 70/157/EEG, i dess lydelse enligt detta direktiv,- får en medlemsstat vägra att bevilja nationellt typgodkännande avseende en typ av motorfordon för vilken ljudnivån och avgassystemet inte uppfyller bestämmelserna i direktiv 70/157/EEG, i dess lydelse enligt detta direktiv.3. Från den 1 oktober 1985 får medlemsstaterna förbjuda att fordon för vilka ljudnivån och avgassystemet inte uppfyller bestämmelserna i direktiv 70/157/EEG, i dess lydelse enligt detta direktiv, tas i bruk.Artikel 3Medlemsstaterna skall före den 1 januari 1982 börja tillämpa de bestämmelser som krävs för att följa detta direktiv. Kommissionen skall genast underrättas om detta.Artikel 4Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 13 april 1981.På kommissionens vägnarKarl-Heinz NARJESLedamot av kommissionen(1) EGT nr L 42, 23.2.1970, s. 1.(2) EGT nr L 375, 31.12.1980, s. 34.(3) EGT nr L 42, 23.2.1970, s. 16.(4) EGT nr L 66, 12.3.1977, s. 33.(5) EGT nr L 81, 28.3.1978, s. 1.BILAGA 1EEG-TYPGODKÄNNANDE AVSEENDE LJUDNIVÅN FÖR EN TYP AV MOTORFORDON1. DEFINITIONER 1.1 Fordonstyp för EEG-typgodkännande avseende dess ljudnivåI detta direktiv avses med fordonstyp fordon som inte väsentligen avviker från varandra med avseende på följande:1.1.1 Karosseriets form eller material (särskilt motorrummet och tillhörande ljudisolering).1.1.2 Fordonets längd och bredd.1.1.3 Motortyp [2- eller 4-takt, fram och återgående eller roterande kolv, antal cylindrar och deras slagvolym, antal och typ av förgasare eller insprutningssystem, ventilarrangemang, högsta effekt och motsvarande motorvarvtal (S)].1.1.4 Kraftöverföringen, särskilt antalet växlar och deras utväxlingsförhållande.1.1.5 Antal, typ och utformning av avgassystem.1.1.6 Antal, typ och utformning av insugningssystem.1.2 Avgas- och insugningssystem1.2.1 Med avgassystem avses en komplett uppsättning delar som är nödvändiga för att dämpa det ljud som alstras av motorns avgaser.1.2.2 Med insugningssystem avses en komplett uppsättning delar som är nödvändiga för att dämpa det ljud som alstras av motorns insugning.1.2.3 I detta direktiv ingår inte grenrören i dessa system.1.3 Olika typer av avgas- eller insugningssystemMed olika typer av avgas- eller insugningssystem avses system som har grundläggande olikheter, som t.ex. följande:1.3.1 System med olika varumärken eller handelsbeteckning.1.3.2 System som har olika materialegenskaper hos en viss del, eller system i vilka delarna har olika form eller storlek. Olika ytbehandling (galvanisering, aluminiumbeläggning, etc.) anses inte som typavvikelse.1.3.3 System, för vilka funktionssättet för minst en del är olika.1.3.4 System, i vilka delarna har kombinerats på olika sätt.1.4 Delar av ett avgas- eller insugningssystemMed del av ett avgas- eller insugningssystem avses en av de separata delar som tillsammans bildar avgassystemet (t.ex. avgasrör, ljuddämpare) eller insugningssystemet (t.ex. luftfilter).2. ANSÖKAN OM EEG-TYPGODKÄNNANDE 2.1 En ansökan om EEG-typgodkännande avseende ljudnivån för en typ av motorfordon skall ges in av fordonstillverkaren eller dennes representant.2.2 Ansökningen skall följas av nedanstående dokument i tre exemplar och följande information:2.2.1 En beskrivning av fordonstypen med hänvisning till de punkter som behandlas i punkt 1.1 ovan. Nummer och/eller symboler som identifierar motortyp och fordonstyp skall anges.2.2.2 En förteckning med lämplig identifiering av de delar som ingår i avgas- och insugningssystemet.2.2.3 En ritning över hela avgassystemet som dessutom visar placeringen på fordonet.2.2.4 En detaljerad ritning över varje del så att denna enkelt kan lokaliseras och identifieras, samt en angivelse av det material som använts.2.3 Fordonstillverkaren eller dennes representant skall tillställa den tekniska tjänst som utför provningen ett fordon som överensstämmer med den typ som ansökan avser.2.4 På begäran av den tekniska tjänsten skall även tillställas ett exemplar av avgassystemet och en motor med minst samma slagvolym och märkeffekt som den motor som är monterad i den fordonstyp som ansökningen avser.3. MÄRKNING 3.1 Avgas- och insugningssystemets delar, med undantag av fästen och rör, skall märkas med3.1.1 varumärke eller namn på tillverkaren av systemen och ingående delar,3.1.2 tillverkarens handelsbeteckning.3.2 Dessa märkningar skall vara lättlästa och beständiga.4. EEG-TYPGODKÄNNANDE 4.1 Om en ansökan inom ramen för punkt 2.1 har beviljats, utarbetar behörig myndighet ett intyg, motsvarande mallen som redovisas i bilaga 3, som bifogas intyget om EEG-typgodkännande för fordonet.5. SPECIFIKATIONER 5.1 Allmänna specifikationer5.1.1 Fordonet, dess motor och avgas- och insugningssystem skall vara uppbyggda, konstruerade och kunna monteras så att fordonet under normala driftsförhållanden, och trots de vibrationer som de kan vara utsatta för, uppfyller kraven enligt detta direktiv.5.1.2 Systemen skall vara uppbyggda, konstruerade och kunna monteras så att de med hänsyn till fordonets driftsförhållanden erbjuder skälig tålighet mot den korrosiva miljö som de utsätts för.5.2 Specifikationer för ljudnivåer5.2.1 Mätmetod5.2.1.1 Mätning av ljud, som avges från den typ av fordon som tillställts för EEG-typgodkännande, skall utföras i överensstämmelse med de två mätmetoder som beskrivs i punkt 5.2.2.4 för fordon i rörelse respektive punkt 5.2.3.4 för stillastående fordon(1).5.2.1.2 De två värden, som uppmätts enligt punkt 5.2.1.1 ovan, skall anges i provningsrapporten och i ett intyg motsvarande mallen i bilaga 3.5.2.2 Ljudnivå från fordon i rörelse5.2.2.1 GränsvärdenDen ljudnivå som uppmätts i enlighet med punkterna 5.2.2.2-5.2.2.5 i denna bilaga, får inte överstiga följande gränsvärden:>Plats för tabell>5.2.2.2 Mätinstrument5.2.2.2.1 Akustiska mätningarDen apparat som används för mätning av ljudnivån skall vara en precisionsljudnivåmätare av den typ som beskrivs i publikation 179, Precisionsljudnivåmätare, andra utgåvan, från Internationella elektrotekniska kommissionen (IEC). Mätningarna skall utföras med ljudmätaren i läge "fast" och med A-filtret inkopplat som också beskrivs i nämnda publikation.Ljudnivåmätaren skall, före och efter varje mätserie, kalibreras enligt tillverkarens anvisningar och med hjälp av en lämplig ljudkälla (t.ex. en pistonphone). Provningen skall betraktas som ogiltig om ljudnivåmätarens fel som registrerats vid kalibreringen överstiger 1 dB.5.2.2.2.2 HastighetsmätningarMotorns varvtal och fordonets hastighet på provningssträckan skall mätas med en noggrannhet på 3% eller högre.5.2.2.3 Mätförhållanden5.2.2.3.1 ProvningsområdeProvningsområdet skall bestå av en accelerationssträcka, omgiven av en praktiskt taget plan provningsyta. Accelerationssträckan skall vara plan och körbanan skall vara torr och av sådan beskaffenhet att däck/vägbanebullret är lågt.Provningsområdet skall vara sådant att det fria ljudfältet mellan ljudkällan och mikrofonen skall hållas inom 1 dB. Detta villkor skall anses uppfyllt när det inte finns några stora, ljudreflekterande föremål såsom staket, klippor, broar eller byggnader inom 50 meter, räknat från accelerationssträckans mittpunkt. Provningsområdets yta skall inom en radie av minst 10 meter räknat från accelerationssträckans mittpunkt vara av hårt material, såsom betong, asfalt eller annat akustiskt likvärdigt material. Området skall dessutom vara fritt från pudersnö, högt gräs, lös jord eller slagg.Föremål som kan påverka det akustiska fältet får inte finnas i närheten av mikrofonen, och ingen får befinna sig mellan mikrofonen och ljudkällan. Den operatör som utför mätningarna skall stå så att mätinstrumentets mätvärde inte påverkas.5.2.2.3.2 Meterologiska förhållandenMätningar får inte utföras under dåliga atmosfäriska förhållanden. Det måste säkerställas att resultaten inte påverkas av vindstötar.5.2.2.3.3 BakgrundsljudFör dessa mätningar skall den A-viktade ljudnivån från andra ljudkällor än det fordon som skall provas och från vinden ligga minst 10 dB(A) under den ljudnivå som avges av fordonet. Mikrofonen kan förses med en lämplig vindskärm, förutsatt att hänsyn tas till hur denna påverkar mikrofonens känslighet och riktningsegenskaper.5.2.2.3.4 Fordonets tillståndFör dessa mätningar skall fordonet vara i körklart skick enligt punkt 2.6 i bilaga 1 till direktiv 70/156/EEG och inte dra släpvagn eller påhängsvagn, med undantag av fordon som inte kan frånkopplas.Fordonets däck skall vara av en typ som tillverkaren normalt levererar till sådana fordon och skall vara pumpade till rekommenderat tryck för obelastat fordon.Innan mätningen utförs skall motorn vara i normalt driftstillstånd avseende temperatur, inställning, bränsle, tändstift, förgasare, etc. (allt efter tillämplighet). Om fordonet har en eller flera automatiska fläktar får detta system inte påverkas under mätningarna.För fordon med mer än 2 drivande hjul skall endast den utväxling vara inkopplad som är avsedd för normal körning på landsväg.5.2.2.4 Mätmetod5.2.2.4.1 Mätningarnas utförande och antalDen högsta ljudnivån, uttryckt i dB(A), skall mätas medan fordonet körs mellan linjerna AA' och BB' (figur 1). Mätningen skall anses ogiltig om en onormal avvikelse mellan toppvärdet och den generella ljudnivån registreras.Minst två mätningar skall utföras på varje sida av fordonet.5.2.2.4.2 Mikrofonens placeringMikrofonen skall placeras på ett avstånd av 7,5 ± 0,2 m från körbanans referenslinje CC' (figur 1) och 1,2 ± 0,1 m över körbanan. Den axel där mikrofonen har högst känslighet skall vara vågrät och vinkelrät mot fordonets körsträcka (linjen CC').5.2.2.4.3 Provningsförhållanden5.2.2.4.3.1 Allmänna föreskrifterVid samtliga mätningar skall fordonet köras i rät linje längs accelerationssträckan på så sätt att fordonets längsgående symmetriplan ligger så nära linjen CC' som möjligt.Fordonet skall närma sig linjen AA' med en jämn begynnelsehastighet enligt punkt 5.2.2.4.3.2 och 5.2.2.4.3.3. När fordonets front når linjen AA' skall gaspedalen tryckas i botten så snabbt som möjligt, motsvarande helt öppet gasspjäll. Detta läge skall bibehållas till dess fordonets bakersta del når linjen BB'. Gaspedalen skall då släppas upp till tomgångsläge så snabbt som möjligt.Släpvagnar som inte kan kopplas ifrån skall inte beaktas vid passage av linjen BB'.5.2.2.4.3.2 IngångshastighetFordonet skall köras fram till linjen AA' med en jämn hastighet som motsvarar den lägsta av följande två hastigheter:- Den hastighet som motsvarar ¾ av det motorvarvtal (S) där motorn avger märkeffekten.- 50 km/tim.Om fordonet är försett med automatisk växellåda utan manuell växelväljare måste fordonet provas vid olika ingångshastigheter: 30, 40 och 50 km/tim eller ¾ av fordonets högsta hastighet om detta värde är lägre. Provningsresultaten erhålls från provning vid den hastighet som ger den högsta ljudnivån.5.2.2.4.3.3 Val av växel (för fordon med växellåda)5.2.2.4.3.3.1 Manuell, icke-automatisk växellåda5.2.2.4.3.3.1.1 Fordon i kategori M1 och N1(2) som är försedda med växellåda med högst fyra växlar för körning framåt skall provas på 2:ans växel.Fordon i dessa kategorier med växellåda med fler än fyra växlar för körning framåt skall i tur och ordning provas på 2:ans och 3:ans växel. Endast utväxlingar avsedda för normal körning på väg skall användas. Det aritmetiska medelvärdet av de ljudnivåer som erhålls vid dessa två förhållanden skall beräknas.5.2.2.4.3.3.1.2 Fordon i andra kategorier än M1 och N1(3) med totalt X antal växlar för körning framåt (inklusive de utväxlingar som erhålles med tillsatsväxellåda eller slutväxel med flera utväxlingar) skall provas i tur och ordning med utväxlingar lika med eller högre än >NUM>X>DEN>2(4). Provningsresultatet erhålls från provning vid den utväxling som ger den högsta nivån.Trots bestämmelserna i punkt 1.1.2 och 1.1.4 kan fordon med samma typ av motor och avgas- och insugningssystem, men med olika längd eller bredd och olika totalutväxlingar, betraktas som samma fordonstyp. I detta fall räcker det att prova ett representativt exemplar av aktuell typ, i princip genom att välja det provfordon som har den lägsta vikten i körklart skick.Om den högsta ljudnivå erhålls för ett utväxlingsförhållande mellan >NUM>X>DEN>2 och X, skall det valda fordonet anses vara representativt för typen.I annat fall skall provningen utvidgas till att omfatta alla totalutväxlingar som skall beaktas för den aktuella fordonstypen.5.2.2.4.3.3.2 Automatisk växellåda med manuell växelväljareOm fordonet är försett med en manuell växelväljare med X lägen för körning framåt, skall provningen utföras med väljaren i läge X och tvingad nedväxling (t.ex. kick-down) skall vara frånkopplad. Om automatisk nedväxling sker efter linjen AA', skall provningen upprepas med, om så krävs, växelväljaren i det högre av de två lägena X-1 och X-2 så att provningen kan utföras utan nedväxling (tvingad nedväxling fortfarande urkopplad).I det fall fordonet är försett med en manuell tillsatsväxellåda eller slutväxel, skall det läge som motsvarar normal stadskörning användas. Väljarens särskilda lägen för låg hastighet, eller bromsning, skall inte användas.5.2.2.5 Tolkning av resultaten5.2.2.5.1 Med hänsyn till mätinstrumentenhetens bristande noggrannhet skall varje avläst värde minskas med 1 dB(A).5.2.2.5.2 Mätresultaten skall anses giltiga om skillnaden mellan två mätningar i följd på samma sida av fordonet inte överstiger 2 dB(A).5.2.2.5.3 Den högsta ljudnivån som uppmätts skall utgöra provningsresultatet. Om detta värde överstiger för fordonskategorin högsta tillåtna ljudnivån med 1 dB(A), skall ytterligare två mätningar utföras. Tre av de fyra mätresultaten skall ligga inom föreskrivna gränsvärden.5.2.3 Ljudnivå från stillastående fordon5.2.3.1 Ljudnivå i fordonets närhetFör att underlätta senare kontroller av det aktuella fordonet skall ljudnivån mätas nära avgassystemets mynning enligt nedanstående krav och mätresultaten föras in i provningsrapporten, som utarbetas i syfte att utfärda det intyg som beskrivs i bilaga 3.5.2.3.2 Mätinstrument5.2.3.2.1 Akustiska mätningarMätningarna skall utföras med en precisionsljudnivåmätare enligt punkt 5.2.2.2.1.5.2.3.2.2 Mätning av motorvarvtalMotorvarvtalet skall bestämmas med en varvtalsmätare som har en noggrannhet på 3 % eller högre. Varvtalsmätaren får inte vara densamma som den i fordonet.5.2.3.3 Mätförhållanden5.2.3.3.1 Provningsområde (figur 2)Varje område som inte utsätts för betydande akustiska störningar kan användas som provningsområde. En plan yta som är täckt med betong, asfalt eller annan, hård ytbeläggning med goda ljudreflekterande egenskaper är speciellt lämplig. Ytor av komprimerad jord får inte användas.Provningsområdet skall ha formen av en rektangel, vars sidor befinner sig minst 3 meter från fordonets sidor. Inom rektangeln får det inte finnas några större föremål eller personer utöver de som utför mätningen och föraren. Fordonet skall placeras inom rektangeln så att mikrofonen befinner sig minst 1 meter från eventuella stenkanter.5.2.3.3.2 Meterologiska förhållandenMätningarna får inte utföras under dåliga atmosfäriska förhållanden. Det måste säkerställas att resultaten inte påverkas av vindstötar.5.2.3.3.3 BakgrundsljudDen med instrumentet uppmätta ljudnivån för bakgrundsljud och vind skall ligga minst 10 dB(A) under den ljudnivå som skall mätas. Mikrofonen kan förses med en lämplig vindskärm, förutsatt att hänsyn tas till hur denna påverkar mikrofonens känslighet.5.2.3.3.4 Fordonets tillståndInnan mätningarna utförs skall motorn varmköras till normal arbetstemperatur. Om fordonet är försett med en eller flera automatiska fläktar får detta system inte påverkas under ljudmätningarna.Under mätningarna skall växelväljaren stå i neutralläge.5.2.3.4 Mätmetod5.2.3.4.1 Mätningarnas utförande och antalDen högsta ljudnivån uttryckt i A-viktad decibel [dB(A)] skall mätas under de i punkt 5.2.3.4.3 beskrivna driftsförhållanden.Minst tre mätningar skall utföras i varje mätpunkt.5.2.3.4.2 Mikrofonens placering (figur 2)Mikrofonen skall placeras i höjd med avgassystemets mynning eller 0,2 m över körbanan, beroende på vilket som är högst. Mikrofonmembranet skall riktas mot mynningen och placeras på ett avstånd av 0,5 m från denna. Axeln för mikrofonens högsta känslighet skall vara parallell med körbanans yta och bilda en vinkel på 45° ± 10° mot det lodräta plan som bestäms av avgasernas utloppsriktning.Mikrofonen placeras vid sidan av det lodräta planet så att största möjliga avstånd mellan mikrofonen och fordonets kontur erhålls.Om avgassystemet har flera mynningar, förbundna till samma ljuddämpare och det inbördes avståndet mellan mynningarna inte överstiger 0,3 m, skall mikrofonen riktas mot den mynning som ligger närmast fordonets yttre begränsning eller den mynning som är högst över körbanans yta. I alla andra fall skall separata mätningar utföras för varje mynning, varvid det högsta värdet registreras som provningsresultat.För fordon som är försedda med lodrät avgasmynning (t.ex. fordon i yrkesmässig trafik) skall mikrofonen placeras i höjd med mynningen och riktas uppåt med dess axel lodrät. Den skall placeras på ett avstånd av 0,5 m från den sida av fordonet som är närmast avgasmynningen.När fordonets konstruktion är sådan att mikrofonen inte kan placeras som anges i figur 2 på grund av hinder som utgör en del av fordonet (t.ex. reservhjul, bränsletank, batterifack), skall i samband med mätningen en ritning upprättas som tydligt anger mikrofonens placering. Mikrofonen skall så långt som det är möjligt placeras mer än 0,5 m från närmaste hinder, och dess axel med högst känslighet riktas mot mynningen från en punkt som så lite som möjligt döljs av ovannämnda hinder.5.2.3.4.3 Motorns driftsvillkorMotorns varvtal skall stabiliseras på ¾ av det varvtal (S) vid vilket motorn utvecklar sin högsta effekt.När konstant varvtal har uppnåtts skall gaspedalen snabbt släppas tillbaka till tomgångsläge. Ljudnivån skall mätas över en driftsperiod som omfattar en kort period vid konstant varvtal och hela retardationsperioden. Ljudmätarens högsta värde skall utgöra provningsresultatet.5.2.3.5 Resultat (provningsrapport)5.2.3.5.1 Den provningsrapport som upprättas i syfte att utfärda det intyg som sägs i bilaga 3 skall innehålla alla nödvändiga uppgifter, särskilt de som gällt för uppmätningen av ljudnivån för stillastående fordon.5.2.3.5.2 Värdena, avrundade till närmaste hela decibel, skall avläsas från mätinstrumentet.Endast värden, som inte avviker med mer än 2 dB(A) från varandra under tre mätningar i följd, skall beaktas.5.2.3.5.3 Det högsta av dessa tre värden skall utgöra provningsresultatet.5.3 Avgassystem som innehåller fibermaterial5.3.1 Fibermaterial i ljuddämpare får bara användas om lämpliga åtgärder vidtas under konstruktions- och tillverkningsfaserna för att se till att verkningsgraden vid färd på väg uppnås i överensstämmelse med de gränsvärden som anges i punkt 5.2.2.1. En sådan ljuddämpare anses tillfredställande vid körning på väg om avgaserna inte kommer i kontakt med fibermaterialet, eller om ljuddämparen på det typfordon, som provas i enlighet med kraven i punkt 5.2.2 och 5.2.3, har uppnått normalt tillstånd vid körning på väg, innan ljudmätningarna utförs. Detta kan uppnås med en av de tre provmetoder som beskrivs i punkt 5.3.1.1, 5.3.1.2 och 5.3.1.3 nedan, eller genom att fibermaterialet tas bort från ljuddämparen.5.3.1.1 Kontinuerlig körning på väg under 10 000 km5.3.1.1.1 Av denna körning skall ungefär hälften bestå av stadskörning och den andra hälften av långdistanskörning i hög hastighet. Den kontinuerliga körningen på väg kan ersättas med ett motsvarande program på en provbana.5.3.1.1.2 Växling mellan de två hastighetsområdena skall ske vid flera tillfällen.5.3.1.1.3 Det fullständiga provningsprogrammet skall innehålla minst 10 avbrott på vardera minst 3 timmar så att verkningarna av avkylning och eventuell kondensering uppträder.5.3.1.2 Konditionering i provbänk5.3.1.2.1 Ljuddämparen skall med hjälp av tillhörande delar och enligt fordonstillverkarens anvisningar anslutas till motorn, som kopplas till en dynamometer.5.3.1.2.2 Provningen skall utföras under sex perioder på sex timmar vardera med avbrott på minst 12 timmar mellan varje period så att verkningarna av avkylning och eventuell kondensering uppträder.5.3.1.2.3 Under varje sextimmarsperiod skall motorn i tur och ordning köras under följande förhållanden:1. Fem minuter på tomgångsvarvtal.2. En timma med ¼ belastning vid ¾ av varvtalet för märkeffekt (S).3. En timma med ½ belastning vid ¾ av varvtalet för märkeffekt (S).4. 10 minuter med full belastning vid ¾ av varvtalet för märkeffekt (S).5. 15 minuter med ½ belastning av varvtalet för märkeffekt (S).6. 30 minuter med ¼ belastning av varvtalet för märkeffekt (S).Den totala tiden av de sex delproven: tre timmar.Varje period skall bestå av två omgångar med de sex delproven enligt ovan.5.3.1.2.4 Under provningen skall ljuddämparen inte kylas med någon särskild ventilation som simulerar ett normalt luftflöde runt fordonet. På tillverkarens begäran kan ljuddämparen dock kylas av för att den temperatur som uppmäts i ljuddämparens inlopp inte skall överskridas när fordonet körs med sin högsta hastighet.5.3.1.3 Konditionering genom pulsering5.3.1.3.1 Avgassystemet eller delar därav skall vara monterat på ett fordon som sägs i punkt 2.3 eller en motor som sägs i punkt 2.4. I det första fallet skall fordonet vara monterat på en dynamometer med rullar. I det andra fallet skall motorn vara monterad på en dynamometer.Provapparaten, av vilken en detaljerad ritning visas i figur 3, skall monteras vid avgassystemets utloppsmynning. Andra apparater som ger samma resultat får också användas.5.3.1.3.2 Provapparaten skall ställas in på ett sådant sätt att avgasflödet växelvis avbryts och öppnas med den snabbverkande ventilen under 2 500 cykler.5.3.1.3.3 Ventilen skall öppnas när avgasernas mottryck, uppmätt minst 100 mm nedströms inloppsflänsen, når ett värde mellan 0,35 och 0,40 bar. Den skall stängas när detta tryck avviker med högst 10 % från det stabila värdet med ventilen öppen.5.3.1.3.4 Tidrelät skall ställas in för en varaktighet av avgasflödet, som följer av bestämmelserna i punkt 5.3.1.3.3 ovan.5.3.1.3.5 Motorvarvtalet skall vara 75 % av det varvtal (S) där motorn avger sin högsta effekt.5.3.1.3.6 Den effekt som visas av dynamometern skall vara 50 % av den högsta effekt som uppmätts vid 75 % av motorvarvtalet (S).5.3.1.3.7 Eventuella dräneringshål skall vara stängda under provningen.5.3.1.3.8 Provningen skall i sin helhet vara avslutad inom 48 timmar.En avkylningsperiod kan, vid behov, läggas in efter varje timme.5.3.2 I det fall bestämmelserna i artikel 8.3 i direktiv 70/156/EEG om EEG-typgodkännande skall tillämpas, skall provmetoden enligt punkt 5.3.1.2 ovan användas.(1) Provning av stillastående fordon utförs för att fastställa ett referensvärde för de myndigheter som tillämpar denna metod vid kontroll av fordon i bruk.(2) I enlighet med definitionen i punkt 0.4 i bilaga 1 till direktiv 70/156/EEG (EGT nr L 42, 23.2.1970).(3) Om >NUM>X>DEN>2 inte är ett heltal, skall närmast högre utväxling användas.BILAGA 2EEG-TYPGODKÄNNANDE AV AVGASSYSTEM SOM SEPARAT TEKNISK ENHET (UTBYTESAVGASSYSTEM)0. ANVÄNDNINGSOMRÅDE Denna bilaga avser typgodkännande av avgassystem eller -delar, som separata tekniska enheter enligt artikel 9a i direktiv 70/156/EEG, för montering som reservdel på en eller flera typer av motorfordon i kategori M1 och N1.1. DEFINITIONER 1.1 Med Utbytesavgassystem eller -del avses varje del av det i punkt 1.2.1 i bilaga 1 definierade avgassystemet, avsett för utbyte av ett system på ett fordon av typ som är EEG-typgodkänt enligt bilaga 1.2. ANSÖKAN OM EEG-TYPGODKÄNNANDE 2.1 En ansökan om EEG-typgodkännande av ett utbytesavgassystem eller -del som en separat teknisk enhet skall lämnas in av fordonstillverkaren, tillverkaren av den separata tekniska enheten eller deras representanter.2.2 Ansökan om EEG-typgodkännande skall för varje typ av utbytesavgassystem eller -del åtföljas av nedanstående dokument i tre exemplar och följande information:2.2.1 - En beskrivning av den (eller de) fordonstyp(er) på vilken(a) systemet eller del skall monteras med avseende på de egenskaper som behandlas i punkt 1.1 i bilaga 1. Nummer och/eller symboler som betecknar motor och fordonstyp skall anges.2.2.2 - En beskrivning av utbytesavgassystemet med uppgift om varje systemkomponents inbördes placering, tillsammans med monteringsanvisningar.2.2.3 - Detaljerade ritningar över varje del, så att de enkelt kan lokaliseras och identifieras, samt uppgift om de material som använts.På dessa ritningar skall anges var det obligatoriska EEG-typgodkännandemärket skall placeras.2.3 På begäran från berörd teknisk tjänst skall sökanden tillhandahålla följande:2.3.1 - Två exemplar av det avgassystem för vilket EEG-typgodkännande söks.2.3.2 - Ett avgassystem av den typ som ursprungligen var monterat på fordonet när EEG-typgodkännande beviljades.2.3.3 - Ett fordon representativt för den typ som avgassystemet är avsett för- och som, när det gäller dess ljudnivå när fordonet är i rörelse, måste vara i sådant skick att det klarar gränsvärdena i punkt 5.2.2.1 i bilaga 1 och inte överstiger de värden som erhölls vid typgodkännandet med mer än 3 dB(A), och- när det gäller dess ljudnivå vid stillastående, klarar det värde som erhölls vid typgodkännandet,2.3.4 - En separat motor till den typ av fordon som beskrivs ovan.3. MÄRKNING 3.1 Utbytesavgassystemet eller dess delar med undantag av fästen och rör skall märkas med3.1.1 - tillverkarens varumärke eller handelsnamn för utbytessystemet och dess delar,3.1.2 - tillverkarens handelsbeteckning,3.1.3 - EEG-typgodkännandenummer föregått av nationsbokstäver för det land som beviljat EEG-typgodkännande(1).3.2 Dessa märkningar skall vara lättlästa och beständiga.4. EEG-TYPGODKÄNNANDE 4.1 Om en ansökan enligt punkt 2.1 beviljas, skall den behöriga myndigheten upprätta ett intyg enligt mallen i bilaga 4. Före typgodkännandenumret skall nationsbokstäverna för det land som beviljar EEG-typgodkännande anges.5. SPECIFIKATIONER 5.1 Allmänna specifikationer5.1.1 Utbytesavgassystemet eller delar därav skall vara uppbyggt, konstruerat och kunna monteras så att fordonet under normala driftsförhållanden, och trots de vibrationer som det kan vara utsatt för, överensstämmer med bestämmelserna i detta direktiv.5.1.2 Utbytesavgassystemet eller delar därav skall uppbyggas, konstrueras och kunna monteras så att det/de med hänsyn till fordonets driftsförhållanden erbjuder skälig tålighet mot den korrosiva miljö som det/de utsätts för.5.2 Specifikationer för ljudnivåer5.2.1 Utbytesavgassystemets eller dess delars akustiska egenskaper skall kontrolleras enligt de metoder som beskrivs i punkt 5.2.2.4 och 5.2.3.4 i bilaga 1.När utbytesavgassystemet eller delar därav är monterade på det fordon som anges i punkt 2.3.3 i denna bilaga, skall de ljudnivåer som erhålls med de två metoderna (stillastående och fordon i rörelse) uppfylla ett av följande villkor:5.2.1.1 De får inte överstiga de värden som erhölls när den aktuella fordonstypen beviljades EEG-typgodkännande.5.2.1.2 De får inte överstiga de ljudnivåer som uppmättes för det fordon som anges i punkt 2.3.3, när detta är försett med ett avgassystem av samma typ, som var monterat på fordonet när EEG-typgodkännandet beviljades.5.3 Mätning av fordonets prestanda5.3.1 Utbytesavgassystemet eller delar därav skall vara så beskaffade att fordonets prestanda motsvarar de prestanda som uppnås med ett originalsystem eller originaldelar.5.3.2 Utbytesavgassystemet eller, beroende på tillverkarens val, delarna till detta system skall jämföras med ett obegagnat originalsystem eller delar därav som i tur och ordning monterats på fordonet som beskrivs i punkt 2.3.3.5.3.3 Kontrollen skall ske genom mätning av tryckfallet under de förhållanden som beskrivs i punkt 5.3.4.1 eller 5.3.4.2. Det värde som mätts upp med utbytesavgassystemet får inte överstiga det värde som erhölls med originalsystemet med mer än 25 % under de förhållanden som beskrivs nedan.5.3.4 Provningsmetod5.3.4.1 Metod för provning av motorMätningen skall utföras på en sådan motor som beskrivs i punkt 2.3.4, kopplad till en dynamometer.Provbänken skall ställas in så att motorvarvtalet (S) motsvarande motorns högsta effekt uppnås när gasspjället är helt öppet.För mätning av mottryck skall tryckuttaget placeras på ett avstånd från avgasgrenröret enligt figurerna 1, 2 och 3.5.3.4.2 Metod för provning av fordonMätningarna skall utföras på ett sådant fordon som sägs i punkt 2.3.3.Provningen skall utföras- antingen på väg, eller- på en dynamometer med rullar.Motorn skall belastas så att motorvarvtalet (S) motsvarande högsta effekt uppnås när gasspjället är helt öppet.För mätning av mottryck skall tryckuttaget placeras på ett avstånd från avgasgrenröret enligt figurerna 1, 2 och 3.5.4 Ytterligare bestämmelser om avgassystem eller delar därav, som är fyllda med fibermaterialFibermaterial får användas i utbytesavgassystem eller delar därav endast om lämpliga åtgärder vidtas under konstruktions- och tillverkningsfaserna som säkerställer att en effektivitetsnivå uppnås, som motsvarar de gränsvärden som anges i punkt 5.2.2.1 i bilaga 1.Ett sådant ljuddämpningssystem skall anses vara effektivt under körning om avgaserna inte kommer i kontakt med fibermaterialet eller om, efter borttagning av fibermaterialet, ljudnivåerna uppfyller de krav som framgår av punkt 5.2.1 ovan när avgassystemet provas på ett fordon enligt de metoder som beskrivs i punkt 5.2.2 och 5.2.3 i bilaga 1.Om detta villkor inte iakttas skall hela avgassystemet konditioneras enligt en av de tre metoder som beskrivs i punkt 5.3.1.1, 5.3.1.2 och 5.3.1.3 i bilaga 1.Efter konditionering skall ljudnivån kontrolleras enligt punkt 5.2.1 ovan.När det förfarande som beskrivs i punkt 5.2.1.2 används, kan den som ansökt om EEG-typgodkännande begära konditionering av originalsystemet eller själv tillhandahålla ett tomt system.6. ÖVERENSSTÄMMELSE MED GODKÄND TYP 6.1 Varje utbytesavgassystem eller -del, som är försett med EEG-typgodkännandemärke enligt detta direktiv, skall stämma överens med den godkända typen och uppfylla kraven i punkt 5 ovan.6.2 För att kontrollera överensstämmelsen enligt punkt 6.1, skall ett avgassystem eller -del med EEG-typgodkännandemärke tas ur serieproduktionen. Produktionen anses överensstämma med kraven i detta direktiv om ljudnivåer uppmätta enligt punkt 5.2 inte överstiger den nivå som uppmätts vid EEG-typgodkännande för denna typ av avgassystem eller -del med mer än 1 dB(A).>Hänvisning till >>Hänvisning till >(1) B=Belgien, D=Förbundsrepubliken Tyskland, DK=Danmark, F=Frankrike, GR=Grekland, I=Italien, IRL=Irland, L=Luxemburg, NL=Nederländerna, UK=Storbritannien.BILAGA 3>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >BILAGA 4>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >


title: Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/1/EG av den 9 mars 2005 om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG, 85/611/EEG, 91/675/EEG, 92/49/EEG och 93/6/EEG samt Europaparlamentets och rådets direktiv 94/19/EG, 98/78/EG, 2000/12/EG, 2001/34/EG, 2002/83/EG och 2002/87/EG i syfte att skapa en ny organisationsstruktur för kommittéer på området finansiella tjänster  (Text av betydelse för EES)

text:
               24.3.2005

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 79/9

         EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2005/1/EG
   av den 9 mars 2005
   om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG, 85/611/EEG, 91/675/EEG, 92/49/EEG och 93/6/EEG samt Europaparlamentets och rådets direktiv 94/19/EG, 98/78/EG, 2000/12/EG, 2001/34/EG, 2002/83/EG och 2002/87/EG i syfte att skapa en ny organisationsstruktur för kommittéer på området finansiella tjänster
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 47.2 i detta,
   med beaktande av kommissionens förslag,
   med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
   efter att ha hört Regionkommittén,
   med beaktande av yttrandet från Europeiska centralbanken (2),
   i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och
   av följande skäl:

               (1)

               I kommissionens meddelande av den 11 maj 1999 med titeln ”Att genomföra handlingsramen för finansmarknaderna: en handlingsplan” anges en rad åtgärder som krävs för att fullborda den inre marknaden för finansiella tjänster.

               (2)

               Europeiska rådet i Lissabon den 23 och 24 mars 2000 krävde att denna handlingsplan skall genomföras senast 2005.

               (3)

               Rådet inrättade den 17 juli 2000 visemannakommittén för reglering av de europeiska värdepappersmarknaderna. I sin slutrapport föreslog visemannakommittén att ett regelverk med fyra nivåer skall införas för att göra lagstiftningsprocessen för gemenskapens värdepapperslagstiftning mer flexibel, effektiv och öppen.

               (4)

               I sin resolution om en effektivare reglering av värdepappersmarknaden i Europeiska unionen välkomnade Europeiska rådet i Stockholm den 23 och 24 mars 2001 visemannakommitténs rapport och krävde att metoden med fyra nivåer skall genomföras.

               (5)

               Mot bakgrund av denna utveckling antog kommissionen den 6 juni 2001 beslut 2001/527/EG (4) och 2001/528/EG (5) om inrättande av Europeiska värdepapperstillsynskommittén respektive Europeiska värdepapperskommittén.

               (6)

               Demokratisk kontroll och insyn måste prägla det s.k. Lamfalussy‐förfarandet och dess utvidgning, vilket endast kan garanteras på ett tillfredsställande sätt om den interinstitutionella balansen avseende genomförandebestämmelser respekteras.

               (7)

               Detta direktiv ändrar rådets direktiv 73/239/EEG av den 24 juli 1973 om samordning av lagar och andra författningar angående rätten att etablera och driva verksamhet med annan direkt försäkring än livförsäkring (6), 85/611/EEG av den 20 december 1985 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (7), 91/675/EEG av den 19 december 1991 om inrättandet av en försäkringskommitté (8), 92/49/EEG av den 18 juni 1992 om samordning av lagar och andra författningar som avser annan direkt försäkring än livförsäkring (tredje direktivet om annan direkt försäkring än livförsäkring) (9) och 93/6/EEG av den 15 mars 1993 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (10) samt Europaparlamentets och rådets direktiv 94/19/EG av den 30 maj 1994 om system för garanti av insättningar (11), 98/78/EG av den 27 oktober 1998 om extra tillsyn över försäkringsföretag som ingår i en försäkringsgrupp (12), 2000/12/EG av den 20 mars 2000 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (13), 2001/34/EG av den 28 maj 2001 om upptagande av värdepapper till officiell notering och om uppgifter som skall offentliggöras beträffande sådana värdepapper (14), 2002/83/EG av den 5 november 2002 om livförsäkring (15) och 2002/87/EG av den 16 december 2002 om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat. Det här direktivet syftar endast till vissa ändringar av organisationsstrukturen för kommittéerna. Inga av ändringarna syftar till att utöka de befogenheter att anta genomförandebestämmelser som kommissionen har enligt dessa direktiv och inte heller de befogenheter som rådet har enligt direktiv 93/6/EEG.

               (8)

               Genom sin resolution av den 5 februari 2002 godkände Europaparlamentet metoden med fyra nivåer för värdepapperssektorn, på grundval av den formella förklaring som kommissionen gjorde inför parlamentet samma dag och skrivelsen av den 2 oktober 2001 från kommissionsledamoten med ansvar för den inre marknaden till ordföranden för parlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor om garantierna för Europaparlamentets roll i denna process. I sin resolution av den 21 november 2002 begärde parlamentet att vissa aspekter av metoden skulle utvidgas till att även omfatta bank‐ och försäkringssektorerna, under förutsättning att det finns ett tydligt åtagande från rådets sida för att säkerställa en rimlig balans mellan institutionerna.

               (9)

               De åtaganden som kommissionen ingick om värdepapperslagstiftningen i ovannämnda uttalande av den 5 februari 2002 och skrivelsen av den 2 oktober 2001 bör kompletteras med tillräckliga garantier om en lämplig institutionell balans.

               (10)

               Den 3 december 2002 uppmanade rådet kommissionen att i enlighet med visemannakommitténs slutrapport genomföra åtgärder för de övriga finansiella tjänstesektorerna.

               (11)

               Garantier avseende utvidgningen av metoden med fyra nivåer krävs också eftersom EU‐institutionerna ännu inte har någon omfattande praktisk erfarenhet av Lamfalussy‐förfarandets fyra nivåer. Dessutom har den interinstitutionella grupp som övervakar Lamfalussy‐förfarandet i sin första och andra interimsrapport tagit upp vissa påpekanden och viss kritik om hur processen fungerar.

               (12)

               Att ny lagstiftning skall antas snabbt och vara av hög kvalitet är de viktigaste målen med Lamfalussy‐förfarandet. Framgången för detta förfarande beror mer på de institutionella parternas politiska vilja att sätta upp en lämplig ram för lagstiftningens antagande än på att snabbare få till stånd de därmed förknippade delegerade bestämmelserna av teknisk natur. Om alltför stor vikt läggs vid att utformningen av de delegerade bestämmelserna skall gå snabbt skulle dessutom allvarliga kvalitetsbrister kunna uppstå för dessa bestämmelser.

               (13)

               Den föreslagna utvidgningen av Lamfalussy‐förfarandet påverkar inte eventuella beslut om tillsynsorganisationen på europeisk nivå.

               (14)

               I detta syfte bör, när det gäller banksektorn, anpassningar göras av uppgifterna för Rådgivande bankrörelsekommittén som inrättades genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG.

               (15)

               Till följd av att dess uppgifter anpassas bör Rådgivande bankrörelsekommittén ersättas med Europeiska bankkommittén.

               (16)

               De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra direktiv 2000/12/EG är åtgärder med allmän räckvidd och bör antas i enlighet med artikel 5 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (16).

               (17)

               De antagna genomförandebestämmelserna bör inte modifiera de grundläggande bestämmelserna i direktiven.

               (18)

               Europaparlamentet bör ges tre månader från det att förslaget till genomförandebestämmelser för första gången översänts för att behandla det och avge ett yttrande. I brådskande och vederbörligen motiverade fall kan denna period dock förkortas. Om en resolution antas av Europaparlamentet inom denna period kommer kommissionen att ta upp förslaget för ny behandling.

               (19)

               När kommissionen utövar sina genomförandebefogenheter bör den respektera följande principer: behovet att bland investerare skapa förtroende för finansiella marknader genom att främja höga krav på insyn avseende dessa marknader; behovet av att tillhandahålla investerarna ett brett utbud av konkurrerande investeringar samt insyns‐ och skyddsnivåer som är skräddarsydda efter omständigheterna; behovet av att se till att självständiga tillsynsmyndigheter tillämpar bestämmelserna konsekvent, särskilt när det gäller kampen mot ekonomisk brottslighet; behovet av mycket god insyn och samråd med alla marknadsaktörer samt med Europaparlamentet och rådet; behovet av att uppmuntra innovationer på finansmarknaderna om de skall bli dynamiska och effektiva; behovet av att garantera marknadsintegritet genom noggrann och reaktiv övervakning av finansiella innovationer; vikten av att minska kostnaderna för kapital och öka tillgången till detsamma; den långsiktiga balansen mellan kostnader och nytta för marknadsaktörerna (inklusive små och medelstora företag och privata investerare) i alla genomförandebestämmelser; behovet av att främja den internationella konkurrenskraften för EU:s finansmarknader, utan att detta påverkar en välbehövlig utvidgning av det internationella samarbetet; behovet av att åstadkomma lika villkor för alla marknadsaktörer genom att införa bestämmelser på unionsnivå varje gång det är påkallat; behovet av att respektera skillnader mellan nationella marknader när dessa skillnader inte i onödan inkräktar på den inre marknadens sammanhållning samt behovet av att se till att samordning sker med annan gemenskapslagstiftning inom detta område, eftersom skillnader i information och brist på insyn kan äventyra marknadernas funktion och framför allt skada konsumenter och privata investerare.

               (20)

               Vissa befintliga bestämmelser om tekniska ändringar av direktiv 2000/12/EG behöver anpassas till beslut 1999/468/EG.

               (21)

               För att säkerställa institutionell och rättslig överensstämmelse med den metod som tillämpas inom andra gemenskapssektorer inrättades genom kommissionens beslut 2004/10/EG (17) Europeiska bankkommittén med en rådgivande funktion för att bistå kommissionen vid utarbetandet av gemenskapslagstiftning om bankverksamhet. Hänvisningarna i direktiv 2000/12/EG till Rådgivande bankrörelsekommitténs rådgivande funktioner bör därför utgå.

               (22)

               I fråga om kontrollen av beräkningsmetoder för soliditet och likviditet i kreditinstitut är Rådgivande bankrörelsekommitténs kompetens inte längre nödvändig med tanke på harmoniseringen av reglerna för kapitaltäckning och utvecklingen av tekniker inom kreditinstitut för att beräkna och hantera likviditetsrisker.

               (23)

               På grund av de betydande framsteg som gjorts i samarbetet och informationsutbytet mellan tillsynsmyndigheterna, särskilt genom samförståndsavtal, är det dessutom inte längre nödvändigt att kommissionen regelbundet övervakar vissa enskilda tillsynsbeslut och att dessa systematiskt rapporteras till Rådgivande bankrörelsekommittén.

               (24)

               Inrättandet av Europeiska bankkommittén bör inte utesluta andra former av samarbete mellan de myndigheter som deltar i regleringen av och tillsynen över kreditinstitut, bl.a. inom Kommittén för europeiska banktillsynsmyndigheter, inrättad genom kommissionens beslut 2004/5/EG (18).

               (25)

               Försäkringskommittén, som inrättades genom direktiv 91/675/EEG, har till uppgift att biträda kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter enligt direktiven på försäkringsområdet och särskilt för att göra de nödvändiga tekniska anpassningarna till utvecklingen inom försäkringssektorn; sådana åtgärder vidtas i enlighet med beslut 1999/468/EG.

               (26)

               I direktiv 91/675/EEG föreskrivs det också att försäkringskommittén skall pröva alla frågor som avser tillämpningen av gemenskapsbestämmelser på försäkringsområdet, och särskilt bistå kommissionen med råd om nya förslag som den avser att förelägga Europaparlamentet och rådet.

               (27)

               I syfte att skapa en inre marknad med tillbörligt skydd för försäkringstagare och förmånstagare omfattas försäkrings‐ och tjänstepensionsföretag som är verksamma på den inre marknaden med stöd av principerna om etableringsfrihet och fritt tillhandahållande av tjänster av särskild gemenskapslagstiftning. För att säkerställa en väl fungerande inre marknad och finansiell stabilitet bör denna lagstiftning snabbt kunna anpassas till förändringar på marknaden som påverkar dessa sektorer, särskilt vad gäller de finansiella och tekniska aspekterna.

               (28)

               Försäkringskommitténs uppgifter bör därför anpassas och till följd av detta bör kommitténs namn ändras till Europeiska försäkrings‐ och tjänstepensionskommittén. På tjänstepensionsområdet bör dock Europeiska försäkrings‐ och tjänstepensionskommittén inte ta upp arbets‐ eller sociallagstiftningsaspekter, t.ex. hur tjänstepensionerna organiseras, i all synnerhet vad gäller obligatorisk anslutning och resultaten av kollektivavtal.

               (29)

               De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra de rättsakter som omfattas av direktiv 91/675/EEG är åtgärder med allmän räckvidd och bör antas i enlighet med artikel 5 i beslut 1999/468/EG.

               (30)

               För att säkerställa institutionell och rättslig överensstämmelse med den metod som tillämpas inom andra gemenskapssektorer inrättades genom kommissionens beslut 2004/9/EG (19) Europeiska försäkrings‐ och tjänstepensionskommittén med en rådgivande funktion för att bistå kommissionen på områdena försäkring och tjänstepensioner. Hänvisningarna i direktiv 91/675/EEG till Försäkringskommitténs rådgivande funktioner bör därför utgå.

               (31)

               Genom direktiv 85/611/EEG inrättades Kontaktkommittén för fondföretag, för att bistå kommissionen genom att underlätta ett samordnat genomförande av direktivet genom regelbundna samråd, underlätta samråd mellan medlemsstater och, om nödvändigt, föreslå kommissionen ändringar i direktivet.

               (32)

               Kontaktkommittén för fondföretag kan också sammanträda inom ramen för kommittéförfarandet på det sätt som avses i beslut 1999/468/EG för att bistå kommissionen med tekniska ändringar som skall göras i direktiv 85/611/EEG.

               (33)

               Den 3 december 2002 uppmanade rådet kommissionen att vidta åtgärder för att bl.a. föra över den rådgivande funktion som Kontaktkommittén för fondföretag har till Europeiska värdepapperskommittén.

               (34)

               För att fullt ut genomföra modellen i de nya direktiven på värdepappersområdet, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG av den 28 januari 2003 om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (marknadsmissbruk) (20) — som ger Europeiska värdepapperskommittén till uppgift att ge råd till kommissionen när den utövar sina föreskrivande befogenheter, medan övriga aspekter på värdepapperskommitténs arbete regleras genom beslut 2001/528/EG — bör de bestämmelser utgå där, enligt artikel 53 i direktiv 85/611/EEG, organisation och uppgifter fastställs för den nuvarande Kontaktkommittén för fondföretag som inte avser dess kapacitet inom ramen för kommittéförfarandet.

               (35)

               Europeiska värdepapperskommitténs behörighetsområde bör därför uttryckligen utvidgas utöver det som den redan har enligt direktiv 2003/6/EG, så att det även omfattar de uppgifter som för närvarande anges i direktiv 85/611/EEG. De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra direktiv 85/611/EEG är åtgärder med allmän räckvidd och bör antas i enlighet med artikel 5 i beslut 1999/468/EG.

               (36)

               Det är därför nödvändigt att ändra direktiven 73/239/EEG, 85/611/EEG, 91/675/EEG, 92/49/EEG, 93/6/EEG, 94/19/EG, 98/78/EG, 2000/12/EG, 2001/34/EG, 2002/83/EG och 2002/87/EG.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   KAPITEL I
   ÄNDRINGAR AV DIREKTIVEN 93/6/EEG, 94/19/EG OCH 2000/12/EG OM BANKSEKTORN

      Artikel 1

      Direktiv 93/6/EEG

   I artikel 7.9 tredje meningen i direktiv 93/6/EEG skall orden ”och till Rådgivande bankrörelsekommittén” utgå.

      Artikel 2

      Direktiv 94/19/EG

   I artikel 3.1 tredje stycket i direktiv 94/19/EG skall orden ”Rådgivande bankrörelsekommittén” ersättas med ”Europeiska bankkommittén”.

      Artikel 3

      Direktiv 2000/12/EG

   Direktiv 2000/12/EG ändras härmed på följande sätt:

               1)

               Artikel 2.4 skall ersättas med följande:

                           ”4.

                           Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i artikel 60.2 besluta i fråga om ändringar i förteckningen i punkt 3”.

               2)

               Artikel 2.5 tredje stycket skall ersättas med följande:
               ”I fråga om andra kreditinstitut än sådana som etableras på nyligen uppdämt vattenområde eller som tillkommit genom uppdelning eller sammanslagning av befintliga institut, organisatoriskt beroende av eller underordnade den centrala företagsenheten, får kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 60.2 utfärda ytterligare bestämmelser om tillämpningen av andra stycket, inbegripet beslut om upphävande av undantag enligt första stycket, i fall då den finner att anknytningen av nya institut, som drar fördel av bestämmelserna i andra stycket, kan påverka konkurrensen negativt”.

               3)

               Artikel 4 skall ersättas med följande:
               ”Artikel 4

                  Auktorisation

               Medlemsstaterna skall föreskriva att kreditinstitut skall ha erhållit auktorisation innan de inleder sin verksamhet. Medlemsstaterna skall fastställa de villkor som skall gälla för auktorisationen om inte annat följer av artiklarna 5-9 och skall anmäla dem till kommissionen”.

               4)

               I artikel 22.9 skall sista meningen utgå.

               5)

               I artikel 22.10 skall sista meningen utgå.

               6)

               Artikel 23.1 skall ersättas med följande:

                           ”1.

                           Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall underrätta kommissionen och de behöriga myndigheterna i övriga medlemsstater

                                       a)

                                       om varje auktorisation av ett direkt eller indirekt dotterföretag till ett eller flera moderföretag för vilka tredjelands lag gäller,

                                       b)

                                       närhelst ett sådant moderföretag förvärvar ett innehav i ett kreditinstitut hemmahörande i gemenskapen så att det senare blir det förras dotterföretag.
                                       När en sådan auktorisation beviljas för ett direkt eller indirekt dotterföretag till ett eller flera moderföretag för vilka tredjelands lag gäller, skall företagsgruppens struktur specificeras i den anmälan som de behöriga myndigheterna skall göra till kommissionen enligt artikel 11”.

               7)

               I artikel 24.2 skall orden ”den rådgivande kommittén” ersättas med ”Europeiska bankkommittén”.

               8)

               Artikel 25.3 skall ersättas med följande:

                           ”3.

                           Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 300.1 och 300.2 i fördraget skall kommissionen med biträde av Europeiska bankkommittén granska resultatet av de i punkt 1 nämnda förhandlingarna och de förhållanden som uppkommer till följd därav”.

               9)

               I artikel 49.2 tredje meningen skall orden ”Rådgivande bankrörelsekommittén” ersättas med ”Europeiska bankkommittén”.

               10)

               Artikel 52.9 tredje meningen skall ersättas med följande:
               ”Den berörda behöriga myndigheten skall vidarebefordra sådan information till de behöriga myndigheterna i övriga medlemsstater”.

               11)

               I artikel 56a andra stycket första meningen skall orden ”Den rådgivande bankrörelsekommittén får” ersättas med ”Kommissionen får begära att Europeiska bankkommittén skall”.

               12)

               Avdelning VI skall utgå.

               13)

               Artikel 60.2 skall ersättas med följande:

                           ”2.

                           Kommissionen skall biträdas av Europeiska bankkommittén, inrättad genom kommissionens beslut 2004/10/EG (21) (nedan kallad ’kommittén’).

                  (21)  EUT L 3, 7.1.2004, s. 36”."

               När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.
               Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.
               Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

               14)

               I artikel 64.2 och 64.6 skall orden ”och rådgivande bankrörelsekommittén” utgå.

         KAPITEL II
   ÄNDRINGAR AV DIREKTIVEN 73/239/EEG, 91/675/EEG, 92/49/EEG, 98/78/EG OCH 2002/83/EG OM FÖRSÄKRINGS‐ OCH TJÄNSTEPENSIONSSEKTORERNA

      Artikel 4

      Direktiv 73/239/EEG

   Direktiv 73/239/EEG ändras härmed på följande sätt:

      ”Artikel 29a
      1.   Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall underrätta kommissionen och de behöriga myndigheterna i övriga medlemsstater:

                  a)

                  om varje auktorisation av ett direkt eller indirekt dotterföretag till ett eller flera moderföretag för vilka tredjelands lag gäller, och

                  b)

                  närhelst ett sådant moderföretag förvärvar ett innehav i ett försäkringsföretag hemmahörande i gemenskapen så att det senare företaget blir det förras dotterföretag.

            2.   När en sådan auktorisation som avses i punkt 1 a beviljas för ett direkt eller indirekt dotterföretag till ett eller flera moderföretag för vilka tredjelands lag gäller, skall företagsgruppens struktur specificeras i den anmälan som de behöriga myndigheterna skall göra till kommissionen”.

   2)   I artikel 29b.4 skall andra stycket ersättas med följande:
   ”I fall som avses i första stycket i denna punkt får, utöver initiativ till underhandlingar, när som helst beslutas, enligt det förfarande som avses i artikel 5 i beslut 1999/468/EG (22) med beaktande av artikel 7.3 och artikel 8 i detta, att medlemsstaternas behöriga myndigheter skall begränsa eller uppskjuta sina beslut om följande:
                  a)

                  Inneliggande eller framtida ansökningar angående auktorisation.

                  b)

                  Förvärv av innehav, då ansökningarna gjorts av direkta eller indirekta moderföretag för vilka ifrågavarande tredjelands lag gäller.

      Artikel 5

      Direktiv 91/675/EEG

   Direktiv 91/675/EEG ändras härmed på följande sätt:
   1)   I direktivets titel skall orden ”en försäkringskommitté” ersättas med ”Europeiska försäkrings‐ och tjänstepensionskommittén”.
   2)   Artikel 1 skall ersättas med följande:

      ”Artikel 1
      1.   Kommissionen skall biträdas av Europeiska försäkrings‐ och tjänstepensionskommittén, inrättad genom kommissionens beslut 2004/9/EG (23) (nedan kallad ’kommittén’).
      2.   Ordföranden för Kommittén för europeiska tillsynsmyndigheter för försäkringar och tjänstepensioner, inrättad genom kommissionens beslut 2004/6/EG (24), skall som observatör delta i kommitténs sammanträden.
      3.   Kommittén får inbjuda experter och observatörer till sina sammanträden.
      4.   Kommissionen skall tillhandahålla kommitténs sekretariat.

   3)   Artikel 2 skall ersättas med följande:

      ”Artikel 2
      Om det på området direkt skadeförsäkring och direkt livförsäkring, återförsäkring och tjänstepensioner antas rättsakter där kommissionen ges befogenhet att genomföra bestämmelserna i dessa, skall artiklarna 5 och 7 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenhter (25) tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i detta.
      Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.
      2.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

   4)   Artiklarna 3 och 4 skall utgå.

      Artikel 6

      Direktiv 92/49/EEG

   I artikel 40.10 första meningen i direktiv 92/49/EEG skall orden ”till den försäkringskommitté som upprättats genom direktiv 91/675/EEG överlämna en rapport med en sammanställning av” ersättas med ”underrätta Europeiska försäkrings‐ och tjänstepensionskommittén om”.

      Artikel 7

      Direktiv 98/78/EG

   Direktiv 98/78/EG ändras härmed på följande sätt:
   1)   Artikel 10a.3 skall ersättas med följande:

                  ”3.

                  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 300.1 och 300.2 i fördraget skall kommissionen med biträde av Europeiska försäkrings‐ och tjänstepensionskommittén granska resultaten av de förhandlingar som avses i punkt 1 och den därigenom uppkomna situationen”.

   2)   Artikel 11.5 skall ersättas med följande:

                  ”5.

                  Senast den 1 januari 2006 skall kommissionen utfärda en rapport om tillämpningen av detta direktiv och i förekommande fall om behovet av ytterligare harmonisering”.

      Artikel 8

      Direktiv 2002/83/EG

   Direktiv 2002/83/EG ändras härmed på följande sätt:

               1)

               I första meningen i artikel 46.9 skall orden ”skall kommissionen till Försäkringskommittén överlämna en rapport med en sammanställning av” ersättas med ”skall kommissionen underrätta Europeiska försäkrings‐ och tjänstepensionskommittén om”.

               2)

               Artikel 58 skall ersättas med följande:
               ”Artikel 58

                  Information från medlemsstaterna till kommissionen

               Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall underrätta kommissionen och de behöriga myndigheterna i övriga medlemsstater

                           a)

                           om varje auktorisation av ett direkt eller indirekt dotterföretag till ett eller flera moderföretag för vilka tredjelands lag gäller,

                           b)

                           närhelst ett sådant moderföretag förvärvar ett innehav i ett försäkringsföretag hemmahörande i gemenskapen så att det senare blir det förras dotterföretag.

                     När sådan auktorisation som anges i led a beviljas för ett direkt eller indirekt dotterföretag till ett eller flera moderföretag för vilka tredjelands lag gäller, skall företagsgruppens struktur specificeras i den anmälan som de behöriga myndigheterna skall göra till kommissionen och övriga behöriga myndigheter”.

               3)

               Artikel 65.1 skall ersättas med följande:

                           ”1.

                           Kommissionen skall biträdas av Europeiska försäkrings‐ och tjänstepensionskommittén, inrättad genom kommissionens beslut 2004/9/EG (26).

                  (26)  EUT L 3, 7.1.2004, s. 34.”"

         KAPITEL III
   ÄNDRING AV DIREKTIVEN 85/611/EEG OCH 2001/34/EG OM VÄRDEPAPPERSSEKTORN

      Artikel 9

      Direktiv 85/611/EEG

   Direktiv 85/611/EEG ändras härmed på följande sätt:

               1)

               Artikel 6c skall ändras på följande sätt:

                           a)

                           I punkt 9 skall andra meningen ersättas med följande:
                           ”Kommissionen skall vartannat år utfärda en rapport om sådana fall”.

                           b)

                           I punkt 10 skall andra meningen ersättas med följande:
                           ”Kommissionen skall vartannat år utfärda en rapport om sådana fall”.

               2)

               I artikel 14.6 skall andra stycket utgå.

               3)

               Artikel 21.4 tredje meningen skall ersättas med följande:
               ”Sådan information skall vara föremål för överväganden inom Europeiska värdepapperskommittén”.

               4)

               I artikel 22.4 tredje stycket skall fjärde meningen ersättas med följande:
               ”Sådana underrättelser kan göras till föremål för överväganden i Europeiska värdepapperskommittén”.

               5)

               Rubriken till avsnitt X skall ersättas med följande:
               ”Europeiska värdepapperskommittén”.

               6)

               Artikel 53 skall utgå.

               7)

               Artikel 53a skall ersättas med följande:
               ”Artikel 53a

               De tekniska anpassningar som skall göras i detta direktiv på de följande områdena skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 53b.2:

                           a)

                           Förtydligande av definitionerna för att säkerställa en enhetlig tillämpning av detta direktiv inom hela gemenskapen.

                           b)

                           Konsekvent terminologi och utformning av definitioner i enlighet med senare rättsakter om fondföretag samt närstående frågor”.

               8)

               Följande artikel skall införas:
               ”Artikel 53b

               1.   Kommissionen skall biträdas av Europeiska värdepapperskommittén som inrättats genom kommissionens beslut 2001/528/EG (27) (nedan kallad ’kommittén’).
               När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG (28) tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.
               Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.
               3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

                  (27)  EGT L 191, 13.7.2001, s. 45. Beslutet ändrat genom beslut 2004/8/EG (EUT L 3, 7.1.2004, s. 33)."

                  (28)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.”"

      Artikel 10

      Direktiv 2001/34/EG

   Direktiv 2001/34/EG ändras härmed på följande sätt:

               1)

               Artikel 108 skall utgå.

               2)

               Artikel 109 skall ersättas med följande:
               ”Artikel 109
               1.   För att det lägsta belopp för det förväntade börsvärdet som är fastställt i artikel 43.1 skall kunna anpassas till den ekonomiska situationens krav, skall kommissionen förelägga den genom kommissionens beslut 2001/528/EG av den 6 juni 2001 (29) inrättade Europeiska värdepapperskommittén ett förslag till åtgärder.
               När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (30) tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.
               Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.
               3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

                  (29)  EGT L 191, 13.7.2001, s. 45. Beslutet ändrat genom beslut 2004/8/EG (EUT L 3, 7.1.2004, s. 33)."

                  (30)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.”"

         KAPITEL IV
   ÄNDRING AV DIREKTIV 2002/87/EG OM FINANSIELLA KONGLOMERAT

      Artikel 11

      Direktiv 2002/87/EG

   Artikel 19.2 i direktiv 2002/87/EG skall ersättas med följande:

                  ”2.

                  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 300.1 och 300.2 i fördraget skall kommissionen med biträde av Europeiska bankkommittén, Europeiska försäkrings‐ och tjänstepensionskommittén och Kommittén för finansiella konglomerat granska resultatet av de förhandlingar som avses i punkt 1 och den därigenom uppkomna situationen.”

   KAPITEL V
   SLUTBESTÄMMELSER

      Artikel 12

      Genomförandeåtgärder

   1.   De genomförandebestämmelser som antas i enlighet med förfarandet i artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet, får inte modifiera de grundläggande bestämmelserna i direktiven.
   2.   Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.
   3.   Om villkoren i fördraget avseende utövandet av de genomförandebefogenheter som tilldelats kommissionen skulle ändras, skall kommissionen göra en översyn av detta direktiv och vid behov föreslå ändringar. En sådan översyn skall under alla omständigheter vara gjord senast den 31 december 2007.

      Artikel 13

      Införlivande

   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 13 maj 2005.
   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

      Artikel 14

      Ikraftträdande

   Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Artikel 15

      Adressater

   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Strasbourg den 9 mars 2004.

            På Europaparlamentets vägnar

         J. P. BORRELL FONTELLES

            Ordförande

            På rådets vägnar

         N. SCHMIT

            Ordförande

      (1)  EUT C 112, 30.4.2004, s. 21.

      (2)  EUT C 58, 6.3.2004, s. 23.

      (3)  Europaparlamentets yttrande av den 31 mars 2004 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 11 maj 2004.

      (4)  EGT L 191, 13.7.2001, s. 43.

      (5)  EGT L 191, 13.7.2001, s. 45. Beslutet ändrat genom beslut 2004/8/EG (EUT L 3, 7.1.2004, s. 33).

      (6)  EGT L 228, 16.8.1973, s. 3. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

      (7)  EGT L 375, 31.12.1985, s. 3. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG (EUT L 145, 30.4.2004, s. 1).

      (8)  EGT L 374, 31.12.1991, s. 32. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (9)  EGT L 228, 11.8.1992, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG (EUT L 35, 11.2.2003, s. 1).

      (10)  EGT L 141, 11.6.1993, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/39/EG.

      (11)  EGT L 135, 31.5.1994, s. 5. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

      (12)  EGT L 330, 5.12.1998, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2002/87/EG.

      (13)  EGT L 126, 26.5.2000, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/69/EG (EUT L 125, 28.4.2004, s. 44).

      (14)  EGT L 184, 6.7.2001, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/109/EG (EUT L 390, 31.12.2004, s. 38).

      (15)  EGT L 345, 19.12.2002, s. 1. Direktivet senast ändrat genom rådets direktiv 2004/66/EG (EUT L 168, 1.5.2004, s. 35).

      (16)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

      (17)  EUT L 3, 7.1.2004, s. 36.

      (18)  EUT L 3, 7.1.2004, s. 28.

      (19)  EUT L 3, 7.1.2004, s. 34.

      (20)  EUT L 96, 12.4.2003, s. 16.