title: Kommissionens direktiv 2014/88/EU av den 9 juli 2014 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG när det gäller gemensamma säkerhetsindikatorer och gemensamma metoder för beräkning av kostnaderna för olyckor  Text av betydelse för EES

text:
               10.7.2014

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 201/9

         KOMMISSIONENS DIREKTIV 2014/88/EU
   av den 9 juli 2014
   om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG när det gäller gemensamma säkerhetsindikatorer och gemensamma metoder för beräkning av kostnaderna för olyckor
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT FÖLJANDE DIREKTIV
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG av den 29 april 2004 om säkerhet på gemenskapens järnvägar och om ändring av rådets direktiv 95/18/EG om tillstånd för järnvägsföretag och direktiv 2001/14/EG om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg (järnvägssäkerhetsdirektivet) (1), särskilt artikel 5.2, och
   av följande skäl:

               (1)

               Enligt artikel 5.1 i direktiv 2004/49/EG ska information om gemensamma säkerhetsindikatorer samlas in av medlemsstaterna för att göra det lättare att bedöma om de gemensamma säkerhetsmålen har uppnåtts och för att göra det möjligt att övervaka den allmänna utvecklingen av järnvägssäkerheten. I enlighet med artikel 7.3 i direktivet bör de lägsta säkerhetsnivåerna uttryckta i kriterier för en acceptabel risknivå i fråga om samhällsrisker fastställas i de gemensamma säkerhetsmålen. Huvudsyftet med de gemensamma säkerhetsindikatorerna bör vara att mäta säkerhetsnivån och underlätta ekonomisk konsekvensbedömning av gemensamma säkerhetsmål. Därför är det nödvändigt att gå över från indikatorer kopplade till de olycksrelaterade kostnader som uppbärs av järnvägsföretag till indikatorer kopplade till den ekonomiska konsekvens som dessa olyckor har för samhället.

               (2)

               När ökad säkerhet tillskrivs ett ekonomiskt värde bör man beakta att budgetresurserna för offentliga åtgärder är begränsade. Prioritet bör därför ges till initiativ som säkerställer att resurserna fördelas effektivt.

               (3)

               I artikel 9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 881/2004 (2) ges Europeiska järnvägsbyrån (nedan kallad byrån) mandat att inrätta ett nätverk med säkerhetsmyndigheterna (enligt definitionen i artikel 3 i direktiv 2004/49/EG) och de nationella organ som ansvarar för de utredningar som ska göras för att fastställa vad som ska ingå i de gemensamma säkerhetsindikatorer som förtecknas i bilaga I till direktiv 2004/49/EG. Byrån lämnade in en rekommendation om översyn av bilaga I den 10 december 2013 (ERA-REC-08-2013).

               (4)

               Bilaga I till direktiv 2004/49/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

               (5)

               De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 27.1 i direktiv 2004/49/EG.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Bilaga I till direktiv 2004/49/EG ska ersättas med texten i bilagan till detta direktiv.
   Artikel 2
   1.   Medlemsstaterna ska senast den 30 juli 2015 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till de bestämmelserna.
   När en medlemsstat antar de bestämmelserna ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.
   2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
   3.   Skyldigheten att införliva och genomföra detta direktiv ska inte gälla Republiken Cypern och Republiken Malta, så länge som inget järnvägssystem upprättats på deras territorier.
   Artikel 3
   Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Artikel 4
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Bryssel den 9 juli 2014.

            På kommissionens vägnar

         José Manuel BARROSO

            Ordförande

      (1)  EUT L 164, 30.4.2004, s. 44.

      (2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 881/2004 av den 29 april 2004 om inrättande av en europeisk järnvägsbyrå (järnvägsbyråförordningen) (EUT L 164, 30.4.2004, s. 1).

      BILAGA
      ”
            BILAGA I
            Gemensamma säkerhetsindikatorer
            Säkerhetsmyndigheterna, som definieras i artikel 3 g, ska varje år rapportera de gemensamma säkerhetsindikatorerna.
            Om indikatorer som hänför sig till sådan verksamhet som avses i artikel 2.2 a och 2.2 b rapporteras, bör de beaktas separat.
            Om nya fakta eller fel upptäcks efter inlämnandet av rapporten, ska indikatorerna för ett visst år ändras eller korrigeras av säkerhetsmyndigheten vid första lämpliga tillfälle och senast i följande årsrapport.
            I tillägget fastställs gemensamma definitioner för de gemensamma säkerhetsindikatorerna och gemensamma metoder för beräkning av de ekonomiska konsekvenserna av olyckor.
            1.   Indikatorer avseende olyckor

                        1.1

                        Det sammanlagda och relativa (per tågkilometer) antalet allvarliga olyckor och en uppdelning av följande olyckstyper:

                                    —

                                    Kollision mellan tåg och järnvägsfordon.

                                    —

                                    Kollision mellan tåg och hinder inom det fria rummet.

                                    —

                                    Tågurspårning.

                                    —

                                    Plankorsningsolycka, inbegripet olycka som innefattar fotgängare vid plankorsning, och en ytterligare uppdelning för de fem typer av plankorsningar som definieras i punkt 6.2.

                                    —

                                    Personolycka som inbegriper rullande materiel i rörelse, med undantag av självmord och självmordsförsök.

                                    —

                                    Brand i rullande materiel.

                                    —

                                    Annan.

                              Varje allvarlig olycka ska rapporteras under typen av primär olycka även om följderna av den sekundära olyckan är allvarligare (t.ex. urspårning som följs av brand).

                        1.2

                        Det sammanlagda och relativa (per tågkilometer) antalet personer som allvarligt skadats eller avlidit per typ av olycka ska delas upp i följande kategorier:

                                    —

                                    Passagerare (även i förhållande till det sammanlagda antalet passagerarkilometer och persontågkilometer).

                                    —

                                    Anställd eller entreprenör.

                                    —

                                    Plankorsningstrafikant.

                                    —

                                    Inkräktare.

                                    —

                                    Annan person som befinner sig på en plattform.

                                    —

                                    Annan person som inte befinner sig på en plattform.

                  2.   Indikatorer avseende farligt gods

            Det sammanlagda och relativa (per tågkilometer) antalet olyckor som inbegriper järnvägstransport av farligt gods ska delas upp i följande kategorier:

                        —

                        Olycka som minst inbegriper ett järnvägsfordon som transporterar farligt gods, enligt definitionen i tillägget.

                        —

                        Antalet sådana olyckor med utsläpp av farligt gods.

                  3.   Indikatorer avseende självmord

            Det sammanlagda och relativa (per tågkilometer) antalet självmord och självmordsförsök.
            4.   Indikatorer avseende riskfaktorer för olyckor

            Det sammanlagda och relativa (per tågkilometer) antalet riskfaktorer och en uppdelning på följande typer av riskfaktorer:

                        —

                        Rälsbrott.

                        —

                        Skevhet i spår och andra spårgeometrifel.

                        —

                        Säkerhetsfarliga signalfel som leder till ett mindre restriktivt signalbesked än vad som krävs.

                        —

                        Passerad stoppsignal vid passage av en farlig punkt.

                        —

                        Passerad stoppsignal utan passage av en farlig punkt.

                        —

                        Hjulbrott på rullande materiel i bruk.

                        —

                        Axelbrott på rullande materiel i bruk.

                  Alla riskfaktorer ska rapporteras, både de som leder till olyckor och de som inte gör det. (En riskfaktor som leder till en allvarlig olycka ska även rapporteras under indikatorer avseende riskfaktorer; en riskfaktor som inte leder till en allvarlig olycka ska endast rapporteras under indikatorer avseende riskfaktorer.)
            5.   Indikatorer för beräkning av de ekonomiska konsekvenserna av olyckor

            Den sammanlagda och relativa (per tågkilometer) kostnaden i euro:

                        —

                        Antalet dödsfall och allvarliga personskador multiplicerat med värdet av att förhindra ett dödsfall eller en allvarlig personskada.

                        —

                        Kostnaden för miljöskador.

                        —

                        Kostnaden för materiella skador på rullande materiel eller infrastruktur.

                        —

                        Kostnaden för förseningar till följd av olyckor.

                  Säkerhetsmyndigheterna ska rapportera de ekonomiska konsekvenserna av allvarliga olyckor.
            Värdet av att förhindra ett dödsfall eller en allvarlig personskada är det värde samhället tillskriver förhindrandet av dessa, och det värdet får som sådant inte utgöra en referens för kompensation för parter som varit inblandade i olyckor.
            6.   Indikatorer avseende infrastrukturens tekniska säkerhet och dess genomförande

                        6.1

                        Procentandel spår med tågskyddssystem (TPS) som är aktiva och procentandel tågkilometer med tågskyddssystem ombord på tåget, där dessa system tillhandahåller följande:

                                    —

                                    Varning.

                                    —

                                    Varning och automatiskt stopp.

                                    —

                                    Varning och automatiskt stopp och punktvis hastighetsövervakning.

                                    —

                                    Varning och automatiskt stopp och kontinuerlig hastighetsövervakning.

                        6.2

                        Antalet plankorsningar (sammanlagt, per linjekilometer och spårkilometer) av följande fem slag:

                                    a)

                                    Plankorsningar med passiva skyddsanordningar.

                                    b)

                                    Plankorsningar med aktiva skyddsanordningar:

                                                i)

                                                Manuella.

                                                ii)

                                                Automatiska varningssignaler mot vägen.

                                                iii)

                                                Automatiska skydd mot vägen.

                                                iv)

                                                Med hinderkontroll.

            Tillägg
            Gemensamma definitioner för de gemensamma säkerhetsindikatorerna och gemensamma metoder för beräkning av de ekonomiska konsekvenserna av olyckor
            1.   Indikatorer avseende olyckor

            1.1   allvarlig olycka: varje olycka där minst ett järnvägsfordon i rörelse är inblandat och där minst en person avlider eller skadas allvarligt, eller med omfattande skador på materiel, spår, andra installationer eller miljön eller med allvarliga trafikstörningar som följd, med undantag för olyckor i verkstäder, lagerhallar och depåer.
            1.2   omfattande skador på materiel, spår, andra installationer eller miljön: skador som uppgår till minst 150 000 euro.
            1.3   allvarliga trafikstörningar: tågtrafiken på en huvudjärnvägslinje upphör i minst sex timmar.
            1.4   tåg: ett eller flera järnvägsfordon som dras av ett eller flera lokomotiv eller motorvagnar, eller en ensamgående motorvagn som framförs med ett bestämt nummer eller en särskild beteckning från en fast utgångspunkt till en fast slutpunkt, inklusive ett ensamgående lok.
            1.5   kollision mellan tåg och järnvägsfordon: frontalkollision, bakifrånkollision eller sidokollision mellan delar av ett tåg och delar av ett annat tåg eller järnvägsfordon, eller med rullande rangerenheter.
            1.6   kollision mellan tåg och hinder inom det fria rummet: kollision mellan delar av ett tåg och föremål som är fastgjorda eller tillfälligt placerade på eller nära spåret (förutom vid plankorsningar om föremålet stammar från ett korsande fordon eller andra korsande trafikanter), inklusive kollisioner med kontaktledningar.
            1.7   tågurspårning: varje fall då minst ett av tågets hjul lämnar spåret.
            1.8   plankorsningsolycka: olycka vid en plankorsning mellan minst ett järnvägsfordon och ett eller flera korsande fordon, andra plankorsningstrafikanter såsom fotgängare eller andra föremål som tillfälligt befinner sig på eller nära spåret och som stammar från korsande fordon eller trafikanter.
            1.9   personolycka som inbegriper rullande materiel i rörelse: olycka där en eller flera personer blir skadade av antingen ett järnvägsfordon eller ett föremål som är fogat till eller har lossnat från fordonet. Här ingår personer som ramlar av järnvägsfordon, liksom personer som faller eller skadas av lösa föremål när de reser med fordonen.
            1.10   brand i rullande materiel: brand eller explosion som inträffar i järnvägsfordon (även i lasten) när det är på väg mellan avgångsstationen och slutstationen, även när det står stilla på avgångsstationen, slutstationen eller däremellan, samt vid omrangering.
            1.11   annan (olycka): varje annan olycka än kollision mellan tåg och järnvägsfordon, kollision mellan tåg och hinder inom det fria rummet, tågurspårning, plankorsningsolycka, personolycka som inbegriper rullande materiel i rörelse samt brand i rullande materiel.
            1.12   passagerare: varje person, exklusive någon i tågpersonalen, som reser med ett järnvägsfordon, endast i olycksstatistiken en passagerare, som försöker stiga på eller av ett tåg i rörelse.
            1.13   anställd eller entreprenör: varje person vars anställning har anknytning till järnvägen och som arbetar när olyckan sker, inbegripet entreprenörens personal, entreprenörer som är egenföretagare, tågpersonalen samt personer som hanterar rullande materiel och infrastrukturanläggningar.
            1.14   plankorsningstrafikant: varje person som använder en plankorsning för att korsa järnvägslinjen med hjälp av ett transportmedel eller till fots.
            1.15   inkräktare: varje person som regelvidrigt uppehåller sig på järnvägsområdet, undantaget plankorsningstrafikanter.
            1.16   annan person som befinner sig på en plattform: varje person på en plattform som inte definieras som ’passagerare’, ’anställd eller entreprenör’, ’plankorsningstrafikant’, ’annan person som inte befinner sig på en plattform’ eller ’inkräktare’.
            1.17   annan person som inte befinner sig på en plattform: varje person som inte befinner sig på en plattform och som inte definieras som ’passagerare’, ’anställd eller entreprenör’, ’plankorsningstrafikant’, ’annan person som befinner sig på en plattform’ eller ’inkräktare’.
            1.18   dödsfall (avliden person): varje person som till följd av en olycka omedelbart avlider eller avlider inom 30 dagar, undantaget självmord.
            1.19   allvarlig personskada (allvarligt skadad person): varje skadad person som till följd av en olycka lagts in på sjukhus i mer än 24 timmar, undantaget självmordsförsök.
            2.   Indikatorer avseende farligt gods

            2.1   olycka i samband med transport av farligt gods: varje olycka eller tillbud som ska rapporteras i enlighet med avdelning 1.8.5 i RID (1)/ADR.
            2.2   farligt gods: de ämnen och varor som enligt RID inte får transporteras, eller som endast får transporteras på de villkor som anges däri.
            3.   Indikatorer avseende självmord

            3.1   självmord: avsiktlig självdestruktiv handling som leder till döden, och som klassificeras och registreras som sådan av den behöriga nationella myndigheten.
            3.2   självmordsförsök: avsiktlig självdestruktiv handling som leder till allvarlig personskada.
            4.   Indikatorer avseende riskfaktorer för olyckor

            4.1   rälsbrott: räl som är delad i två eller fler delar eller räl från vilken en metallbit har lossnat, vilket efterlämnar ett hål på löpytan som är mer än 50 mm långt och 10 mm djupt.
            4.2   skevhet i spår och andra spårgeometrifel: fel som hör samman med spårkontinuitet och spårgeometri, som kräver att spåret tas ur bruk eller att den tillåtna hastigheten omedelbart sänks.
            4.3   säkerhetsfarligt signalfel: varje tekniskt signalfel (antingen på infrastruktur eller rullande materiel) som ger upphov till en mindre restriktiv signalinformation än vad som krävs.
            4.4   passerad stoppsignal vid passage av en farlig punkt: varje tillfälle då någon del av ett tåg kör längre än tillåtet och bortom den farliga punkten.
            4.5   passerad stoppsignal utan passage av en farlig punkt: varje tillfälle då någon del av ett tåg kör längre än tillåtet men inte bortom den farliga punkten.
            Att köra längre än tillåtet, som avses i punkterna 4.4 och 4.5, innebär att tåget passerar

                        —

                        en ljussignal eller semafor vid spåret som signalerar stopp, eller en stopporder då ett tågskyddssystem (TPS) är ur bruk,

                        —

                        en av säkerhetsskäl angiven slutpunkt enligt körbeskedet i ett tågskyddssystem,

                        —

                        en viss punkt som i enlighet med föreskrifterna meddelats muntligen eller skriftligen,

                        —

                        stoppskyltar (ej stoppbockar) eller handsignaler.

                  Fordon utan dragenhet eller oövervakade tåg som passerar en stoppsignal ingår ej. De fall då stoppsignalen oavsett anledning slår om så sent att föraren inte kan stanna tåget före signalen ingår ej.
            Säkerhetsmyndigheterna får lämna in separata rapporter om de fyra fall då tåg kör längre än tillåtet som anges i strecksatserna i denna punkt och ska lämna in minst en sammanlagd rapport med uppgifter om alla fyra fall.
            4.6   hjulbrott på rullande materiel i bruk: brott som påverkar hjulet och som därmed skapar en olycksrisk (urspårning eller kollision).
            4.7   axelbrott på rullande materiel i bruk: brott som påverkar axeln och som därmed skapar en olycksrisk (urspårning eller kollision).
            5.   Gemensamma metoder för beräkning av de ekonomiska konsekvenserna av olyckor

            5.1   Värdet av att förhindra ett dödsfall eller en allvarlig personskada består av

                        1.

                        värdet av säkerheten i sig: värdet på betalningsviljan baserat på undersökningar av uttalad preferens genomförda i den medlemsstat där värdet ska tillämpas,

                        2.

                        direkta och indirekta ekonomiska kostnader: de uppskattade kostnaderna i medlemsstaterna består av

                                    —

                                    kostnader för medicinsk behandling och rehabilitering,

                                    —

                                    rättegångskostnader, kostnader för polis, privata olycksundersökningar, räddningstjänst och förvaltning av försäkringar,

                                    —

                                    produktionsbortfall: värdet för samhället av de varor och tjänster som kunde ha producerats av personen i fråga om olyckan inte hade inträffat.

                  Vid beräkningen av kostnaderna för dödsfall och allvarliga personskador ska dessa beaktas separat (värdet av att förhindra ett dödsfall skiljer sig från värdet av att förhindra en allvarlig personskada).
            5.2   Gemensamma principer för att uppskatta värdet av säkerheten i sig och de direkta/indirekta ekonomiska kostnaderna:
            Vid beräkning av värdet av säkerheten i sig ska bedömningen av huruvida föreliggande uppskattningar är rimliga eller ej utgå från följande faktorer:

                        —

                        Uppskattningarna ska vara knutna till ett system för värdering av en minskad risk för dödsfall inom transportsektorn och följa ett förfarande som utgår från värdet på betalningsviljan enligt uttalade preferenser.

                        —

                        Det stickprov som görs när värdena tas fram ska vara representativt för den berörda populationen. Framför allt måste stickprovet avspegla populationens ålder/inkomstfördelning och andra relevanta socioekonomiska/demografiska kännetecken.

                        —

                        Metod för att räkna fram värdet av betalningsviljan: Undersökningen ska vara utformad så att frågorna är tydliga och meningsfulla för de svarande.

                  Direkta och indirekta ekonomiska kostnader ska uppskattas utifrån de faktiska kostnader som samhället står för.
            5.3   Definitioner
            5.3.1   kostnad för miljöskador: kostnader som järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare, enligt uppskattning baserad på erfarenhet, står inför vid arbetet med att återställa det skadade området till det skick det befann sig i före järnvägsolyckan.
            5.3.2   kostnad för materiella skador på rullande materiel eller infrastruktur: kostnad för att tillhandahålla ny rullande materiel eller ny infrastruktur, med samma funktion och tekniska parametrar som den som inte går att reparera, och kostnad för att återställa rullande materiel eller infrastruktur som går att reparera till det skick den befann sig i före olyckan, ska uppskattas av järnvägsföretag/infrastrukturförvaltare utifrån deras erfarenhet. Här ingår också kostnader för hyra av rullande materiel som ersätter skadade fordon.
            5.3.3   kostnad för förseningar till följd av olyckor: det monetära värdet av förseningar för användarna av järnvägstransporter (passagerare och fraktföretag) till följd av olyckor, uträknad enligt följande modell:

               VT = det monetära värdet av kortare restid

               Tidens värde för en tågpassagerare (per timme)

            VTP = [VT för passagerare som reser till och från arbetet] * [genomsnittlig procentandel passagerare som reser till och från arbetet per år] + [VT för passagerare som inte reser till eller från arbetet] * [genomsnittlig procentandel passagerare som inte reser till och från arbetet per år]
            VTP mäts i euro per passagerare och timme.
            Med passagerare som reser till och från arbetet avses en passagerare som reser i samband med sin yrkesverksamhet med undantag av pendling.

               Tidens värde för ett godståg (per timme)

            VTF = [VT för godståg] * [(ton-km)/(tåg-km)]
            VTF mäts i euro per godston och timme.
            Genomsnittligt ton gods som transporteras per tåg på ett år = (ton-km)/(tåg-km).

               CM = Kostnaden för en tågförsening på en minut

               Passagerartåg

            CMP = K1 * (VTP/60) * [(passagerar-km)/(tåg-km)]
            Genomsnittligt antal passagerare per tåg på ett år = (passagerar-km)/(tåg-km).

               Godståg

            CMF = K2 * (VTF/60)
            Faktorerna K1 och K2 ligger mellan värdet av tiden och värdet av förseningen, uppskattade vid undersökningar av uttalad preferens, för att ta hänsyn till att tidsförlusten till följd av förseningar betraktas som betydligt mer negativ än normal restid.
            Kostnad för förseningar till följd av en olycka = CMP * (ett passagerartågs försening i minuter) + CMF * (ett godstågs försening i minuter)

               Modellens tillämpningsområde

            Kostnaden för förseningar ska beräknas för allvarliga olyckor enligt följande:

                        —

                        Faktiska förseningar på de järnvägslinjer där olyckor inträffade, uppmätta vid ändstationen.

                        —

                        Faktiska förseningar eller, om detta inte är möjligt, uppskattade förseningar på de andra påverkade linjerna.

                  6.   Indikatorer avseende infrastrukturens tekniska säkerhet och dess genomförande

            6.1   tågskyddssystem (TPS): ett system som genomdriver efterlevnad av signaler och hastighetsbegränsningar.
            6.2   ombordsystem: system som hjälper föraren att observera signalering utmed banan och signalering inne i hytten och därigenom tillhandahåller skydd av farliga punkter och upprätthållande av hastighetsbegränsningar. Tågskyddssystem ombord på tåget kan beskrivas på följande sätt:

                        a)

                           Varning: automatisk varning till föraren.

                        b)

                           Varning och automatiskt stopp: automatisk varning till föraren och automatiskt stopp när tåget passerar en stoppsignal.

                        c)

                           Varning och automatiskt stopp och punktvis hastighetsövervakning: skydd av farliga punkter, där punktvis hastighetsövervakning avser övervakning av hastigheten vid vissa platser (hastighetsfällor) när tåget närmar sig en signal.

                        d)

                           Varning och automatiskt stopp och kontinuerlig hastighetsövervakning: skydd av farliga punkter och kontinuerlig övervakning av hastighetsbegränsningar på linjen, där kontinuerlig hastighetsövervakning avser kontinuerlig angivelse och upprätthållande av den högsta tillåtna målhastigheten på alla delar av linjen.

                  Typ d betraktas som ett system för automatisk tågkontroll (ATP).
            6.3   plankorsning: en korsning på samma nivå mellan en väg eller övergång och en järnväg, erkänd av infrastrukturförvaltaren och tillgänglig för offentliga och privata användare. Övergångar mellan plattformar på stationer omfattas ej, och inte heller de övergångar över spår som endast får användas av anställda.
            6.4   väg: för olycksstatistiken rörande järnvägar, en allmän eller privat väg, gata eller landsväg, även angränsande gång- och cykelbanor.
            6.5   övergång: en färdväg som inte är en väg och som är till för människor, djur, fordon eller maskiner.
            6.6   plankorsning med passiva skyddsanordningar: en plankorsning utan någon form av varningssystem eller skydd som aktiveras när det inte är säkert för trafikanter att ta sig över korsningen.
            6.7   plankorsningar med aktiva skyddsanordningar: en plankorsning där användarna skyddas från eller varnas för ankommande tåg genom att skyddsanordningar aktiveras när det inte är säkert för användarna att ta sig över korsningen.

                        —

                        Skydd i form av fysiska anordningar:

                                    —

                                    Halva eller hela bommar.

                                    —

                                    Grindar.

                        —

                        Varning genom fast utrustning vid plankorsningar:

                                    —

                                    Synliga skyddsanordningar: Ljussignaler.

                                    —

                                    Hörbara skyddsanordningar: klockor, signaler, sirener m.m.

                  Plankorsningar med aktiva skyddsanordningar klassificeras enligt följande:

                        a)

                           Manuella: plankorsningar där skydd och varningssignaler mot vägen aktiveras manuellt av en järnvägsanställd.

                        b)

                           Automatiska med varningssignaler mot vägen: plankorsningar där varningssignaler mot vägen aktiveras av det ankommande tåget.

                        c)

                           Automatiska med skydd mot vägen: plankorsningar där skydd mot vägen aktiveras av det ankommande tåget. Detta ska inbegripa plankorsningar med både skydd mot vägen och varningssignaler mot vägen.

                        d)

                           Med hinderkontroll: en plankorsning där en signal eller annat tågskyddssystem tillåter ett tåg att passera först när plankorsningen är helt skyddad från vägsidan och fri från intrång.

                  7.   Definitioner av måttenheter

            7.1   tågkilometer: måttenhet för ett tågs rörelse över en kilometer. Den sträcka som används ska om möjligt vara den sträcka som faktiskt tillryggalagts, annars ska järnvägsnätets standardavstånd mellan avgångsstation och slutstation användas. Endast den sträcka som tillryggalagts på det rapporterande landets territorium ska beaktas.
            7.2   passagerarkilometer: måttenhet för järnvägstransport av en passagerare över en kilometer. Endast den sträcka som tillryggalagts på det rapporterande landets territorium ska beaktas.
            7.3   linjekilometer: längden mätt i kilometer på medlemsstaters järnvägsnät, vars omfattning fastställs i artikel 2. För flerspåriga järnvägslinjer ska endast avståndet mellan avgångsstationen och slutstationen räknas.
            7.4   spårkilometer: längden mätt i kilometer på medlemsstaters järnvägsnät, vars omfattning fastställs i artikel 2. Alla spår i en flerspårig järnvägslinje ska räknas.
         ”

         (1)  RID: förordningar om internationell transport av farligt gods på järnväg, antagna genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG av den 24 september 2008 om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar (EUT L 260, 30.9.2008, s. 13).


Avis juridique important

|

31988L0361

Rådets direktiv 88/361/EEG av den 24 juni 1988 för genomförandet av artikel 67 i fördraget

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 178 , 08/07/1988 s. 0005 - 0018 Finsk specialutgåva Område 10 Volym 1 s. 0044  Svensk specialutgåva Område 10 Volym 1 s. 0044

RÅDETS DIREKTIV av den 24 juni 1988 för genomförandet av artikel 67 i fördraget (88/361/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artiklarna 69 och 70.1 i detta,med beaktande av kommissionens förslag, framlagt efter samråd med Monetära kommittén (),med beaktande av Europaparlamentets yttrande (), ochmed beaktande av följande:I fördragets artikel 8a stadgas att den inre marknaden skall omfatta ett område utan inre gränser, inom vilket fria kapitalrörelser garanteras utan inskränkning av fördragets övriga bestämmelser.Medlemsstaterna skall ha möjlighet att vidta de åtgärder som krävs för att reglera likviditeten i banksystemet. Dessa åtgärder skall ha endast detta syfte.Medlemsstaterna skall om så krävs kunna vidta åtgärder för att, tillfälligt och inom ramen för tillämpliga gemenskapsförfaranden, begränsa kortfristiga kapitalrörelser som, även i de fall inga påtagliga störningar av de underliggande ekonomiska förhållandena föreligger, skulle kunna allvarligt störa genomförandet av medlemsstaternas penning- och växelkurspolitik.För överskådlighetens skull är det önskvärt att, på de grunder som läggs fast i detta direktiv, ange räckvidden för de övergångsbestämmelser för kapitalrörelser som antagits till förmån för Spanien och Portugal i 1985 års anslutningsakt.Spanien och Portugal får, under förutsättningar som angivits i artiklarna 61 P66 respektive 222 P232 i 1985 års anslutningsakt, rätt att senarelägga liberalisering av vissa kapitalrörelser och därmed frångå de skyldigheter som gäller enligt rådets första direktiv av den 11 maj 1960 om genomförandet av fördragets artikel 67 (), senast ändrat genom direktiv 86/566/EEG (). Direktiv 86/566/EEG innehåller också bestämmelser om övergångsarrangemang för dessa två medlemsstater såvitt avser deras skyldighet att liberalisera kapitalrörelser. Det är, med hänsyn till dessa två medlemsstaters särskilda förhållanden, befogat att de får möjlighet att senarelägga genomförandet av de nya liberaliseringsförpliktelser som följer av detta direktiv.Grekland och Irland befinner sig, om än i olika omfattning, i en situation med svåra betalningsbalansproblem och stora utlandsskulder. En omedelbar och fullständig liberalisering av kapitalrörelser skulle försvåra för dessa två medlemsstater att fortsättningsvis tillämpa de åtgärder de vidtagit för att förbättra den ekonomiska ställningen gentemot omvärlden och att stärka det egna finansiella systemets förmåga att anpassa sig till de krav som ställs på en integrerad finansiell marknad i gemenskapen. Det är, med hänsyn till dessa två medlemsstaters särskilda förhållanden, befogat att, i enlighet med fördragets artikel 8c, medge dem ytterligare tid för att uppfylla de skyldigheter som följer av detta direktiv.En fullständig liberalisering av kapitalrörelser skulle i vissa medlemsstater, särskilt i gränsområden, kunna bidra till störningar av marknaden för fritidsbostäder. Gällande nationell lagstiftning som reglerar sådana förvärv bör därför inte påverkas av detta direktivs ikraftträdande.Den tid som bestämts för att sätta direktivet i kraft bör tas till vara för att kommissionen skall kunna lägga fram förslag med syfte att undanröja eller minska de risker för snedvridande effekter, skatteflykt och undandragande av skatt som uppkommer till följd av olikheter mellan nationella skattesystem, och för att rådet skall kunna ta ställning till sådana förslag.Gemenskapen skall enligt fördragets artikel 70.1 sträva efter högsta möjliga grad av liberalisering i fråga om kapitalrörelser mellan personer bosatta inom gemenskapen och dem som är bosatta i tredje land.Omfattande kortfristiga kapitalrörelser till eller från tredje land kan allvarligt störa det monetära eller finansiella läget i medlemsstaterna och orsaka svåra påfrestningar på valutamarknaderna. En sådan utveckling kan visa sig skadlig för sammanhållningen av det Europeiska monetära systemet, för en välfungerande inre marknad och för det successiva uppnåendet av en ekonomisk och monetär union. Det bör därför skapas erforderliga förutsättningar för samordnade åtgärder från medlemsstaternas sida, om sådana skulle visa sig nödvändiga.Detta direktiv ersätter rådets direktiv 72/156/EEG av den 21 mars 1972 om reglering av internationella kapitalflöden och till motverkande av icke önskvärda effekter av sådana kapitalflöden på inhemsk likviditet (). Direktiv 72/156/EEG skall följaktligen upphävas.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 11. I den mån annat inte föreskrivs i det följande skall medlemsstaterna avskaffa restriktioner för kapitalrörelser mellan personer bosatta i medlemsstaterna. För att underlätta tilllämpning av detta direktiv skall kapitalrörelser klassificeras i enlighet med nomenklaturen i bilaga 1.2. För överföringar relaterade till kapitalrörelser skall gälla samma valutakursbestämmelser som tillämpas för löpande betalningar.Artikel 2Medlemsstaterna skall senast den dag då ifrågavarande bestämmelser träder i kraft göra anmälan till Centralbankschefskommittén, till Monetära kommittén och till kommissionen om sådana åtgärder som vidtas för att reglera likviditeten i banksystemet och som har särskild betydelse för kapitaltransaktioner som kreditinstitut genomför med personer ej bosatta i respektive medlemsstat.Sådana åtgärder skall begränsas till vad som fordras för att tillgodose inhemsk penningpolitisk styrning. Monetära kommittén och Centralbankschefskommittén skall avge yttrande till kommissionen i frågan.Artikel 31. I det fall kortfristiga kapitalrörelser av exceptionell omfattning medför svåra påfrestningar på valutamarknaderna och leder till allvarliga störningar i en medlemsstats penning- och växelkurspolitik, särskilt då de visar sig genom avsevärda svängningar i banksystemets likviditet, får kommissionen, efter samråd med Monetära kommittén och Centralbankschefskommittén, bemyndiga medlemsstaten att, med avseende på kapitalrörelser angivna i bilaga 2, vidta skyddsåtgärder på de villkor och i den utsträckning som kommissionen bestämmer.2. Den berörda medlemsstaten får i brådskande fall själv vidta nödvändiga skyddsåtgärder. Kommissionen och övriga medlemsstater skall underrättas om sådana åtgärder senast den dag de träder i kraft. Kommissionen skall, efter samråd med Monetära kommittén och Centralbankschefskommittén, besluta huruvida medlemsstaten skall få fortsätta att tillämpa dessa åtgärder eller om den skall ändra eller upphäva dem.3. Beslut som kommissionen fattat med stöd av punkterna 1 och 2 kan upphävas eller ändras av rådet med kvalificerad majoritet.4. Tiden för tillämpning av skyddsåtgärder, beslutade med stöd av denna artikel, får inte överstiga sex månader.5. Före den 31 december 1992 skall rådet, på grundval av en rapport från kommissionen, och sedan Monetära kommittén och Centralbankschefskommittén avgivit yttrande, överväga om bestämmelserna i denna artikel alltjämt är ändamålsenliga, i princip och beträffande enskildheter, för vad de är avsedda att tillgodose.Artikel 4Detta direktiv skall inte hindra medlemsstaterna att vidta alla åtgärder som erfordras för att hindra överträdelser av staternas lagar och andra författningar, bl.a. avseende beskattning och tillsyn av finansiella institut, eller att fastställa regler för deklaration av kapitalrörelser för administrativa och statistiska ändamål.Tillämpningen av sådana åtgärder och regler får inte verka hindrande för kapitalrörelser som genomförs i enlighet med gemenskapslagstiftning.Artikel 5För Spanien och Portugal gäller att bestämmelserna om kapitalrörelser i 1985 års anslutningsakt skall, i enlighet med nomenklaturen angiven i bilaga 1, ha den räckvidd som framgår av bilaga 3.Artikel 61. Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som behövs för att följa detta direktiv senast den 1 juli 1990. De skall genast underrätta kommissionen om detta. De skall också senast den dag respektive åtgärder träder i kraft offentliggöra alla nya åtgärder eller ändringar av bestämmelser för sådana kapitalrörelser som anges i bilaga 1.2. Spanien och Portugal, med förbehåll för vad gäller för dessa två medlemsstater enligt artiklarna 61 P66 och 222 P232 i 1985 års anslutningsakt, samt Grekland och Irland får, på de villkor och med den tidsbegränsning som anges i bilaga 4, fortsätta att tillfälligt tillämpa restriktioner för sådana kapitalrörelser som är angivna i den nämnda bilagan.Skulle Grekland och Portugal, före utgången av den tidsfrist som avses i listorna III och IV av bilaga 4, finna att de inte har möjlighet att fortsätta liberaliseringen, särskilt om skälet är betalningsbalanssvårigheter eller bristande anpassning av det inhemska finansiella systemet, skall på begäran av en av dessa medlemsstater kommissionen i samarbete med Monetära kommittén undersöka de ekonomiska förhållandena i den berörda medlemsstaten. På grundval av denna undersökning skall kommissionen lämna förslag till rådet om en förlängning av tidsfristen för liberalisering av alla eller vissa av de ifrågavarande kapitalrörelserna. Denna förlängning får inte överstiga tre år. Rådet skall förfara i enlighet med vad som föreskrivs i fördragets artikel 69.3. Belgien och Luxemburg får tillfälligt vidmakthålla sitt system med dubbla växelkurser på de villkor och under den tid som anges i bilaga 5.4. Gällande inhemsk lagstiftning avseende förvärv av fritidsbostäder får upprätthållas intill dess rådet i enlighet med fördragets artikel 69 antar ytterligare bestämmelser för detta område. Denna bestämmelse skall inte påverka tillämpligheten av andra bestämmelser i gemenskapslagstiftningen.5. Kommissionen skall senast den 31 december 1988 till rådet överlämna förslag, avsedda att undanröja eller minska de risker för snedvridande effekter, skatteflykt och undandragande av skatt, som hänför sig till olikheter i medlemsstaternas regler dels för beskattning av sparande, dels för kontroll av dessa reglers tillämpning.Rådet skall senast den 30 juni 1989 ta ställning till sådana förslag från kommissionen. Alla skattebestämmelser som skall tillämpas på gemenskapsnivå skall, i enlighet med fördraget, beslutas enhälligt.Artikel 71. Medlemsstaterna skall, i fråga om överföringar, som sker till eller från tredje land och som hänför sig till kapitalrörelser, sträva efter att uppnå samma grad av liberalisering som tillämpas i fråga om transaktioner med personer bosatta i andra medlemsstater, varvid övriga bestämmelser i detta direktiv skall gälla.Bestämmelserna i föregående stycke skall inte hindra att inhemska regler eller regler i gemenskapslagstiftning tillämpas gentemot tredje land, särskilt såvitt gäller villkor om reciprocitet för transaktioner hänförliga till etablering, tillhandahållande av finansiella tjänster och handel med värdepapper på kapitalmarknaderna.2. I fall då omfattande kortfristiga kapitalrörelser till eller från tredje land allvarligt stör den monetära eller finansiella balansen, internt eller externt, hos medlemsstaterna eller vissa av dem, eller orsakar svåra påfrestningar på valutaförhållandena inom gemenskapen eller mellan gemenskapen och tredje land, skall medlemsstaterna samråda med varandra om de åtgärder som kan vidtas för att motverka sådana svårigheter. Detta samråd skall ske inom Centralbankschefskommittén och inom Monetära kommittén, på initiativ av kommissionen eller en medlemsstat.Artikel 8Monetära kommittén skall minst en gång per år undersöka hur förhållandena beträffande fri rörlighet för kapital utvecklats genom tillämpning av detta direktiv. Undersökningen skall avse sådana åtgärder för inhemsk reglering av kredit-, kapital- och penningmarknaderna som kan ha särskild inverkan på internationella kapitalrörelser och på alla andra förhållanden som behandlas i detta direktiv. Kommittén skall lämna rapport till kommissionen om undersökningsresultatet.Artikel 9Det första direktivet av den 11 maj 1960 och direktiv 72/156/EEG upphör att gälla den 1 juli 1990.Artikel 10Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Luxemburg den 24 juni 1988.På rådets vägnarM. BANGEMANNOrdförande() EGT nr C 26, 1.2.1988, s. 1.() Yttrande den 17 juni 1988 (ännu ej offentliggjort i EGT).() EGT nr 43, 12.7.1960, s. 921/60.() EGT nr L 332, 26.11.1986, s. 22.() EGT nr L 91, 18.4.1972, s. 13.() Se Förklaringar nedan.BILAGA 1NOMENKLATUR FÖR KAPITALRÖRELSER SOM AVSES I DIREKTIVETS ARTIKEL 1I denna nomenklatur klassificeras kapitalrörelser efter den ekonomiska arten av de tillgångar och skulder som de avser, uttryckta antingen i inhemsk eller utländsk valuta.De kapitalrörelser som förtecknas i denna nomenklatur omfattar följande: P Alla de aktiviteter som fordras för kapitalrörelser: avtal om och genomförande av transaktioner och dithörande överföringar. Transaktionerna sker i allmänhet mellan personer bosatta i skilda medlemsstater, även om vissa kapitalrörelser utförs av en och samma person för hans egen räkning (t.ex. överföringar av utvandrares tillgångar). P Aktiviteter som utförs av envar fysisk eller juridisk person, däribland aktiviteter med avseende på tillgångar eller skulder som innehas av medlemsstater eller andra offentliga organ och myndigheter, med förbehåll för artikel 68.3 i fördraget. P Tillgång för marknadsaktörer till all den finansiella teknik som står till buds på den marknad där transaktionen är avsedd att genomföras. Sålunda täcker begreppet förvärv av värdepapper och andra finansiella instrument inte endast avistatransaktioner utan samtliga förekommande transaktionstyper: terminsaffärer, options- och garantitransaktioner, swaptransaktioner mot andra tillgångar, etc. På motsvarande sätt innefattar begreppet transaktioner i löpande räkning och över inlåningskonton hos finansiella institut inte endast öppnande av och placering av medel på konton utan även terminsaffärer i utländsk valuta, oberoende av om dessa affärer är avsedda att täcka valutarisker eller att medföra en öppen valutaposition. P Transaktioner för likvidering eller överlåtelse av samlade tillgångar, repatriering av erhållen likvid (), eller omedelbart tillgodogörande av sådan likvid inom ramen för förpliktelser som gäller inom gemenskapen. P Transaktioner för återbetalning av krediter eller lån.Nomenklaturen utgör inte en uttömmande förteckning över kapitalrörelser  P därav rubriken XIII-F. "Andra kapitalrörelser: Diverse". Den skall därför inte tolkas som avsedd att inskränka räckvidden för principen om fullständig liberalisering av kapitalrörelser, sådana som avses i artikel 1 i direktivet.I  P DIREKTA INVESTERINGAR ()1. Etablering och utvidgning av filialer eller nya företag som uteslutande ägs av den som tillhandahåller kapitalet, samt fullständiga förvärv av befintliga företag.2. Förvärv av del i nya eller befintliga företag i syfte att upprätta eller vidmakthålla varaktiga ekonomiska relationer.3. Långfristiga lån med syfte att upprätta eller vidmakthålla varaktiga ekonomiska relationer.4. Återinvestering av vinster i syfte att vidmakthålla varaktiga ekonomiska relationer.A. Utlänningars ()direkta investeringar i landetB. Inlänningars ()direkta investeringar utomlandsII  P INVESTERINGAR I FAST EGENDOM(i den mån de ej omfattas av I ovan) ()A. Utlänningars investeringar i fast egendom i landetB.  Inlänningars investeringar i fast egendom utomlandsIII  P AKTIVITETER MED VÄRDEPAPPER SOM NORMALT OMSÄTTS PÅKAPITALMARKNADEN(i den mån de ej omfattas av I, IV och V)a) Aktier och andra värdepapper av andelskaraktär ().b) Obligationer ().A. Transaktioner med värdepapper på kapitalmarknadenA. 1. Utlänningars förvärv av inhemska värdepapper som omsätts på en fondbörs ().A. 2. Inlänningars förvärv av utländska värdepapper som omsätts på en fondbörs.A. 3. Utlänningars förvärv av inhemska värdepapper som inte omsätts på en fondbörs ().A. 4. Inlänningars förvärv av utländska värdepapper som inte omsätts på en fondbörs.B.  Tillträde för värdepapper till kapitalmarknaden ()B.  i) Introduktion på en fondbörs ().B.  ii) Emission och placering på en kapitalmarknad ().B.  ii) 1. Inhemska värdepappers tillträde till en utländsk kapitalmarknad.B.  ii) 2. Utländska värdepappers tillträde till den inhemska kapitalmarknaden.IV  P AKTIVITETER MED ANDELAR UTGIVNA AV FÖRETAG FÖR KOLLEKTIVAINVESTERINGAR ()a)  Andelar utfärdade av företag för kollektiva investeringar i sådana värdepapper som normalt omsätts på kapitalmarknaden (aktier, andra ägarandelsbevis och obligationer).b) Andelar utfärdade av företag för kollektiva investeringar i sådana värdepapper som normalt omsätts på penningmarknaden.c) Andelar utfärdade av företag för kollektiva investeringar i andra tillgångar.A. Transaktioner i andelar utfärdade av företag för kollektiva investeringarA. 1. Utlänningars förvärv av inhemska andelar som omsätts på en fondbörs.A. 2. Inlänningars förvärv av utländska andelar som omsätts på en fondbörs.A. 3. Utlänningars förvärv av inhemska andelar som inte omsätts på en fondbörs.A. 4. Inlänningars förvärv av utländska andelar som inte omsätts på en fondbörs.B. Tillträde till kapitalmarknaden för andelar utfärdade av företag för kollektiva investeringarB.  i) Introduktion på en fondbörs.B.  ii) Emission och placering på en kapitalmarknad.B.  ii) 1. Inhemska andelars tillträde till en utländsk kapitalmarknad.B.  ii) 2. Utländska andelars tillträde till den inhemska kapitalmarknaden.V  P AKTIVITETER MED VÄRDEPAPPER OCH ANDRA INSTRUMENT SOMNORMALT OMSÄTTS PÅ PENNINGMARKNADEN ()A. Transaktioner med värdepapper och andra instrument på penningmarknadenA. 1. Utlänningars förvärv av inhemska värdepapper och andra instrument på penningmarknaden.A. 2. Inlänningars förvärv av utländska värdepapper och andra instrument på penningmarknaden.B.  Tillträde till penningmarknaden för värdepapper och andra instrumentB.  i) Introduktion på en erkänd penningmarknad ().B.  ii) Emission och placering på en erkänd penningmarknad.B.  ii) 1. Tillträde för inhemska värdepapper och andra instrument till en utländsk penningmarknad.B.  ii) 2. Tillträde till den inhemska penningmarknaden för utländska värdepapper och andra instrument.VI  P TRANSAKTIONER I LÖPANDE RÄKNING OCH ÖVER INLÅNINGSKONTON IFINANSIELLA INSTITUT ()A. Utlänningars transaktioner med inhemska finansiella institutB.  Inlänningars transaktioner med utländska finansiella institutVII  P KREDITER SOM HÄNFÖR SIG TILL VARU- ELLER TJÄNSTEHANDEL IVILKEN EN INLÄNNING DELTAR ()1. Kortfristiga (mindre än ett år).2. Medelfristiga (ett till fem år).3. Långfristiga (fem år eller mer).A. Utlänningars krediter till inlänningarB.  Inlänningars krediter till utlänningarVIII  P FINANSIELLA LÅN OCH KREDITER(i den mån de ej omfattas av I, VII eller XI) ()1. Kortfristiga (mindre än ett år).2. Medelfristiga (ett till fem år).3. Långfristiga (fem år eller mer).A. Utlänningars lån och krediter till inlänningarB.  Inlänningars lån och krediter till utlänningarIX  P BORGEN, ANDRA GARANTIFÖRBINDELSER OCH STÄLLANDE AV PANTA. Utlänningars åtaganden gentemot inlänningarB.  Inlänningars åtaganden gentemot utlänningarX  P ÖVERFÖRINGAR I ANLEDNING AV FÖRSÄKRINGSAVTALA. Premier och betalningar avseende livförsäkringA. 1. Avtal mellan inhemska livförsäkringsgivare och utlänningar.A. 2. Avtal mellan utländska livförsäkringsgivare och inlänningar.B.  Premier och betalningar avseende kreditförsäkringA. 1. Avtal mellan inhemska kreditförsäkringsgivare och utlänningar.A. 2. Avtal mellan utländska kreditförsäkringsgivare och inlänningar.C. Andra kapitalöverföringar avseende försäkringsavtalXI  P PERSONLIGA KAPITALRÖRELSERA. LånB.  Gåvor och donationerC. HemgiftD. Arv och testamentsförordnandenE. Invandrares reglering av skulder i det tidigare hemlandetF. Överföringar av tillgångar som inlänningar, i samband med utvandring, genomför vid tidpunkten för inflyttning i annat land eller under vistelsen utomlandsG. Överföringar av besparingar, som invandrare, under den tid de uppehåller sig i landet, genomför till det tidigare hemlandetXII  P IN- OCH UTFÖRSEL AV FINANSIELLA TILLGÅNGARA. VärdepapperB.  Alla slags betalningsmedelXIII  P ANDRA KAPITALRÖRELSERA. Arvsskatt och andra pålagor på kvarlåtenskapetB.  Skadestånd (i det fall det utgår i form av kapital)C. Återbetalning vid hävande av avtal och återbetalning av opåkallade betalningar (där dessa kan anses utgöra kapital)D. Upphovsrättsliga ersättningar: patent, mönster, varumärken och uppfinningar (överlåtelser och överföringar på grund av sådana överlåtelser)E. Överföringar av medel som behövs för tillhandahållande av tjänster (i den mån de ej omfattas av VI)F. DiverseFÖRKLARINGARI denna nomenklatur och i direktivet skall följande uttryck ha den innebörd som framgår nedan.Direkta investeringarInvesteringar av alla slag som görs av fysiska personer eller av handels- eller industriföretag eller finansiella företag och som har till syfte att upprätta varaktiga och direkta relationer mellan den person som tillhandahåller kapitalet och den företagare eller det företag som får tillgång till kapitalet för sin ekonomiska verksamhet. Detta begrepp skall således förstås i vidaste bemärkelse.De företag som nämns under I P1 i nomenklaturen omfattar juridiskt självständiga företag (helägda dotterföretag) och filialer.I fråga om de företag som nämns under I P2 i nomenklaturen och som är aktiebolag föreligger delägande genom direkt investering, då den aktiepost som innehas av en fysisk person, något annat företag eller någon annan aktieägare gör det möjligt för innehavaren att, i enlighet med nationell lagstiftning om aktiebolag eller på annan grund, effektivt medverka i ledningen eller kontrollen av bolaget.Med långfristiga lån av andelskaraktär, sådana som anges under I P3 i nomenklaturen, avses lån med en löptid av mer än fem år och som lämnas i syfte att upprätta eller vidmakthålla varaktiga ekonomiska relationer. Som viktigaste exempel kan nämnas lån från ett företag till dotterföretag eller till bolag i vilka det har andel, samt lån förenade med andel i vinst. Lån som lämnas av finansiella institut i syfte att upprätta eller vidmakthålla varaktiga ekonomiska relationer ingår också under denna rubrik.Investeringar i fast egendomKöp av byggnader och mark samt uppförande av byggnader i privat regi i vinstsyfte eller för personligt bruk. I denna kategori ingår även nyttjanderätter, servitut och byggrätter.Introduktion på en fondbörs eller en erkänd penningmarknadIntroduktion  P i fastställd ordning  P av värdepapper och andra överlåtbara instrument för handel, under offentlig eller icke offentlig övervakning, på en officiellt erkänd fondbörs eller på en officiellt erkänd del av penningmarknaden.Värdepapper som omsätts på en fondbörs (noterade eller onoterade)Värdepapper för vilka handeln är reglerad genom bestämmelser och vars kurser publiceras regelbundet, antingen på en officiell fondbörs (noterade värdepapper) eller av andra organ knutna till en fondbörs  P t.ex. banksammanslutningar (onoterade värdepapper).Emission av värdepapper och andra överlåtbara instrumentFörsäljning genom utbud till allmänheten.Placering av värdepapper och andra överlåtbara instrumentDirekt försäljning av värdepapper från emittenten eller från ett konsortium som emittenten givit i uppdrag att ombesörja försäljningen, utan att något erbjudande lämnas till allmänheten.Inhemska eller utländska värdepapper och andra instrumentVärdepapper karakteriserade enligt bestämmelserna i det land där emittenten har sin huvudsakliga verksamhet. Inlänningars förvärv av inhemska värdepapper och andra instrument emitterade på en utländsk marknad betraktas som förvärv av utländska värdepapper.Aktier och andra värdepapper av andelskaraktärOmfattar även teckningsrätter för teckning av nya aktier vid emission.ObligationerÖverlåtbara värdepapper som har en löptid av två år eller mer, räknat från emissionsdagen, och för vilka räntesatsen och villkoren för återbetalning av kapitalbelopp och ränta fastställts vid emissionstidpunkten.Företag för kollektiva investeringarFöretag P som har till ändamål att med anskaffat kapital företa kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper eller andra tillgångar och som i sin verksamhet tillämpar principen om riskspridning, samt P vars andelar, på begäran av innehavarna och i enlighet med tillämpliga villkor fastlagda genom föreskrifter, genom avtal eller i bolagsordning, återköps eller inlöses, direkt eller indirekt, med medel ur företagets tillgångar. En åtgärd som ett sådant fondföretag vidtar för att säkra att börsvärdet av dess andelar inte i någon väsentlig mån avviker från andelarnas nettovärde skall jämställas med återköp eller inlösen.Sådana företag kan bildas med stöd av lag, antingen på avtalsrättslig grund (som värdepappersfonder förvaltade av förvaltningsbolag) eller enligt trustlagstiftning (som "unit trusts") eller på bolagsrättslig grund (som investeringsbolag).I detta direktiv omfattar "värdepappersfonder" även "unit trusts".Värdepapper och andra instrument som normalt omsätts på penningmarknadenSkattkammarväxlar och andra överlåtbara växlar, bankcertifikat och andra certifikat, bankaccepter och andra liknande instrument.Krediter som hänför sig till varu- eller tjänstehandelAvtalade handelskrediter (förskott eller delbetalningar för arbeten som pågår eller har beställts samt krediter för betalning i efterhand, med eller utan växel) samt finansiering av sådana krediter genom kreditinstitut. Denna kategori omfattar även factoring.Finansiella lån och krediterAll slags finansiering genom finansiella institut, däribland sådan finansiering som hänför sig till varu- eller tjänstehandel i vilken ingen inlänning deltar.Denna kategori omfattar även hypotekslån, konsumentkrediter och finansiell leasing, såväl som andra tjänster, t. ex. utställande av garantier och andra åtaganden i samband med certifikatprogram.Inlänningar och utlänningarFysiska och juridiska personer så som definierats i varje medlemsstats valutakontrollföreskrifter.Erhållen likvid (av placeringar, värdepapper m.m.)Behållningen av försäljning inklusive eventuell värdestegring av kapital, återbetalningsbelopp, indrivna medel etc.Fysiska och juridiska personerSå som definierats i nationella föreskrifter.Finansiella institutBanker, sparbanker och institut som specialiserat sig på kort-, medel- eller långfristig kreditgivning, försäkringsbolag, "building societies", investeringsbolag och andra institut av motsvarande natur.KreditinstitutBanker, sparbanker och institut som specialiserat sig på kort-, medel- eller långfristig kreditgivning.BILAGA 2>Plats för tabell>BILAGA 3TILL VILKEN HÄNVISAS I DIREKTIVETS ARTIKEL 5>Plats för tabell>BILAGA 4TILL VILKEN HÄNVISAS I DIREKTIVETS ARTIKEL 6.2I. Portugal får intill den 31 december 1990 tillämpa eller återinföra sådana restriktioner som vid tiden för anmälan av direktivet fanns i fråga om kapitalrörelser angivna i lista I nedan.>Plats för tabell>II. Spanien och Portugal får intill den 31 december 1990 respektive den 31 december 1992 tillämpa eller återinföra restriktioner som vid tiden för anmälan av direktivet fanns i fråga om kapitalrörelser angivna i lista II nedan:>Plats för tabell>III. Grekland, Spanien, Irland och Portugal får intill den 31 december 1992 tillämpa eller återinföra restriktioner som vid tiden för anmälan av direktivet fanns i fråga om kapitalrörelser angivna i lista III nedan:>Plats för tabell>IV. Grekland, Spanien, Irland och Portugal får intill den 31 december 1992 uppskjuta liberalisering av kapitalrörelser angivna i lista IV nedan:>Plats för tabell>BILAGA 5Eftersom det dubbla växelkurssystem som tillämpas av Belgien och Luxemburg inte varit till hinder för kapitalrörelserna men trots detta utgör en onormal företeelse inom EMS och därför bör upphöra till förmån för en effektiv tillämpning av direktivet, och för att stärka det europeiska monetära systemet, förbinder sig dessa två medlemsstater att upphäva nämnda system per den 31 december 1992. De förbinder sig även att fram till dagen för dess upphävande styra systemet med tillämpning av metoder som i praktiken garanterar fria kapitalrörelser genom att de valutakurser som gäller på de två marknaderna inte uppvisar väsentliga och bestående skillnader.