Avis juridique important

|

31971L0118

Rådets direktiv 71/118/EEG av den 15 februari 1971 om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött av fjäderfä

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 055 , 08/03/1971 s. 0023 - 0039 Finsk specialutgåva Område 3 Volym 3 s. 0144  Dansk specialutgåva: Serie I Område 1971(I) s. 0097  Svensk specialutgåva Område 3 Volym 3 s. 0144  Engelsk specialutgåva: Serie I Område 1971(I) s. 0106  "Grekisk specialutgåva" Område 03 Volym 6 s. 0116  Spansk specialutgåva: Område 03 Volym 4 s. 0131  Portugisisk specialutgåva: Område 03 Volym 4 s. 0131

RÅDETS DIREKTIV av den 15 februari 1971 om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött av fjäderfä (71/118/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artiklarna 43 och 100 i detta,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande(1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, ochmed beaktande av följande:I rådets förordning nr 123/67/EEG(2) av den 13 juni 1967 om den gemensamma organisationen av marknaden för kött av fjäderfä upprättades en enda marknad för detta område.Så länge handeln hindras av skillnader i medlemsstaternas hygienkrav rörande kött av fjäderfä, kommer genomförandet av förordningen inte att ha önskad effekt.För att undanröja dessa skillnader måste medlemsstaternas hygienbestämmelser närmas till varandra.Bestämmelser på gemenskapsnivå bör antas och efter en övergångsperiod under vilken de endast skall gälla handel mellan medlemsstaterna, skall de även tillämpas på kött av fjäderfä som släpps ut på marknaden inom medlemsstaterna. Detta direktiv bör dock inte tillämpas på kött av fjäderfä som under vissa förutsättningar levereras direkt till konsumenten från tillverkaren.Syftet med den föreslagna tillnärmningen skall framför allt vara att standardisera hygienkraven rörande kött av fjäderfä i slakterier och under lagring och transport. De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna bör även fortsättningsvis ha ansvaret för att godkänna slakterier som uppfyller de hygienkrav som fastställs i detta direktiv och för att säkerställa att de villkor som gäller för sådana godkännanden uppfylls. Medlemsstaterna bör även se till att de utfärdar bestämmelser för godkännanden av kyl- och fryshus.För att säkerställa en tillfredsställande hygienkontroll med beaktande av de speciella förhållanden under vilka den skall utföras, måste vissa uppgifter anförtros till kvalificerade assistenter, som arbetar under den officiella veterinärens ledning.Grundläggande minimikrav på den teoretiska och praktiska utbildning som dessa assistenter skall genomgå samt övriga krav som är väsentliga för att säkerställa deras kompetens, redbarhet och opartiskhet bör fastställas för alla medlemsstater, dock utan att det utesluter att bestämmelser och program för deras utbildning fortlöpande standardiseras.Vid handel mellan medlemsstaterna anses utfärdande av ett sundhetsintyg som upprättats av en officiell veterinär i avsändarlandet vara det bästa sättet att garantera de behöriga myndigheterna i mottagarlandet att en sändning med kött av fjäderfä följer bestämmelserna i detta direktiv. Detta intyg måste åtfölja sändningen med kött av fjäderfä till destinationsorten.Medlemsstaterna skall ha rätt att förbjuda att kött av fjäderfä som visar sig otjänligt som livsmedel eller inte följer gemenskapens hygienbestämmelser förs in på deras territorier från en annan medlemsstat.I sådana fall bör, om leverantören eller dennes företrädare begär det, köttet få returneras, om inte hälsoskäl talar emot det.I händelse av förbud eller begränsning skall leverantören eller dennes företrädare underrättas om skälen för dessa, liksom även i vissa fall behöriga myndigheter i avsändarlandet.I händelse av tvist mellan leverantören och myndigheterna i mottagarlandet om huruvida förbudet eller begränsningen är berättigad, bör leverantören kunna inhämta ett expertutlåtande från en veterinär, som han kan välja från en förteckning som upprättats av kommissionen.Tvister mellan medlemsstaterna om huruvida det var berättigat att godkänna ett slakteri, bör omedelbart lösas enligt ett särskilt förfarande i brådskande ärenden inom Ständiga veterinärkommittén som inrättades av rådet den 15 oktober 1968.På vissa områden som uppvisar särskilda problem kan medlemsstaternas bestämmelser inte närmas till varandra förrän en mer noggrann undersökning har gjorts.Andra gemenskapsdirektiv kommer att innehålla bestämmelser om djurhälsa i samband med handeln med levande fjäderfä och med kött av fjäderfä. Det har visat sig tydligt att de första stegen nu bör tas mot en tillnärmning av de nationella bestämmelserna på detta område. Detta bör ske dels genom att man fastställer vissa grunder enligt vilka medlemsstaterna får förbjuda eller begränsa införsel av kött av fjäderfä på sina territorier av djurhälsoskäl, dels genom att man föreskriver ett särskilt förfarande i brådskande ärenden på gemenskapsnivå inom Ständiga veterinärkommittén. Enligt detta förfarande kan åtgärder som vidtagits av en medlemsstat granskas i nära samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen och vid behov ändras eller återkallas.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.AVDELNING 1 Allmänna bestämmelser Artikel 1 1. Detta direktiv skall tillämpas på handel med färskt kött från husdjur av följande slag: höns, kalkoner, pärlhöns, ankor och gäss.2. Alla delar av dessa djur som är lämpliga som livsmedel skall anses vara kött av fjäderfä.3. Allt kött av fjäderfä som inte har genomgått någon hållbarhetshöjande behandling skall anses vara färskt kött. I detta direktiv skall dock även kylt och fryst kött av fjäderfä anses vara färskt kött.Artikel 2 I detta direktiv avses meda) slaktkropp: hela kroppen av ett fjäderfä efter avblodning, plockning och urtagning. Avlägsnande av njurar, ben nedanför hasleden liksom huvudet är dock frivilligt,b) delar av slaktkropp: delar av slaktkropp som definierats under a,c) ätliga organ: annat färskt kött än det som definierats som slaktkropp under a även om det är naturligt förenat med slaktkroppen,d) inälvor: organ från bröst-, buk- och bäckenhålorna inklusive luft- och foderstrupe och eventuellt kräva,e) besiktning före slakt: besiktning av levande fjäderfä enligt kraven i kapitel III i bilaga 1,f) besiktning efter slakt: besiktning av slaktade fjäderfän på slakteriet omedelbart efter slakt i enlighet med kraven i kapitel V i bilaga 1,g) officiell veterinär: veterinär som förordnats av den centrala behöriga myndigheten i medlemsstaten,h) assistent: utbildad person som officiellt förordnats av den centrala behöriga myndigheten i medlemsstaten att assistera den officiella veterinären,i) avsändarland: medlemsstat från vilken det färska köttet av fjäderfä sänds till en annan medlemsstat,j) mottagarland: medlemsstat till vilken det färska köttet av fjäderfä sänds från en annan medlemsstat,AVDELNING II Bestämmelser som påverkar handeln mellan och inom medlemsstaterna Artikel 3 1. Varje medlemsstat skall säkerställa att, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 11, endast sådan handel med färskt kött av fjäderfä är tillåten som uppfyller följande krav:a) Det kommer från ett slakteri som godkänts och kontrolleras enligt artikel 5.1.b) Det härrör från djur som besiktats före slakt av en officiell veterinär eller av assistenter i enlighet med artikel 4 och vid en sådan besiktning befunnits lämpliga för slakt för att därefter bli föremål för handel med färskt kött av fjäderfä.c) Det har hanterats under tillfredsställande hygieniska förhållanden i överensstämmelse med kapitel IV i bilaga 1.d) Det har besiktats efter slakt av en officiell veterinär eller av assistenter i enlighet med artikel 4 och befunnits vara tjänligt som livsmedel i enlighet med kapitel VI i bilaga 1.e) Det är försett med ett kontrollmärke enligt kraven i kapitel VII i bilaga 1.f) Efter besiktning efter slakt har det lagrats i enlighet med kapitel IX i bilaga 1 under tillfredsställande hygieniska förhållanden på slakterier, som godkänts och som kontrolleras i enlighet med artikel 5.1 eller i kyl- och fryshus som godkänts och kontrolleras i enlighet med artikel 5.4.g) Det har emballerats och transporterats på lämpligt sätt under tillfredsställande hygieniska förhållanden i enlighet med kraven i kapitlen X och XI i bilaga 1.2. Följande skall undantas från handel:a) Färskt kött av fjäderfä som behandlats med väteperoxid eller andra blekningsmedel eller med naturliga eller artificiella färgämnen.b) Färskt kött av fjäderfä som behandlats med antibiotika, konserveringsmedel eller mörningsmedel.c) Färskt kött av fjäderfä som behandlats med smakämnen.3. Om mottagarlandet tillåter det, behöver dock inte de krav som fastställs i punkt 1 uppfyllas beträffande kött som är avsett att användas till annat än livsmedel. I så fall skall mottagarlandet vidta alla åtgärder som behövs för att förhindra att köttet används till annat än vad det är avsett för.4. Kraven i punkt 1 skall inte tillämpas på färskt kött av fjäderfä som producenten i enskilda fall levererar direkt till konsumenten för att konsumeras av denne, när detta sker på annat sätt än genom ambulerande försäljning, postorderförsäljning eller torgförsäljning.Artikel 4 1. Vid besiktning före och efter slakt och vid kontroll av de hygieniska krav som fastställs i kapitlen II och IV i bilaga 1 och som slakterierna skall uppfylla, får den officiella veterinären biträdas av assistenter som arbetar under dennes ledning.2. Endast personer som uppfyller kraven i bilaga 2 får arbeta som assistenter. Rådet skall på förslag från kommissionen fastställa närmare bestämmelser beträffande den utbildning som krävs av assistenterna enligt punkt 1 b och 1 d samt punkt 4 i bilaga 2.3. Assistenterna skall biträda den officiella veterinären endast vid utförandet av följande arbetsmoment:- Övervakning av att de hygienregler som fastställs i kapitlen II och IV i bilaga 1 tillämpas.- Kontroll av att inga av de symtom som nämns i kapitel III, punkt 12 i bilaga 1 förekommer vid besiktning före slakt.- Kontroll av att inga av de förändringar som räknas upp i kapitel VI, punkt 28 i bilaga 1 förekommer vid besiktning efter slakt.Artikel 5 1. Den behöriga centrala myndigheten i den medlemsstat på vars territorium slakteriet finns skall säkerställa att det godkännande som avses i artikel 3.1 a beviljas endast om kraven i kapitlen I och II i bilaga 1 är uppfyllda och under förutsättning att slakteriet uppfyller övriga krav i bilagan. Den skall även säkerställa att en officiell veterinär kontrollerar att dessa bestämmelser följs och att godkännandet återkallas om ett eller flera av kraven inte längre är uppfyllda.2. Alla godkända slakterier skall registreras i en förteckning och vart och ett skall få ett godkännandenummer. Varje medlemsstat skall skicka förteckningen över de godkända slakterierna och deras godkännandenummer till övriga medlemsstater och till kommissionen samt underrätta dem varje gång ett godkännande återkallas.3. Om en medlemsstat anser att kraven för godkännande inte längre är uppfyllda på ett slakteri i en annan medlemsstat, skall den informera den behöriga myndigheten i den medlemsstaten om detta. Den senare skall vidta alla åtgärder som behövs och underrätta behörig central myndighet i den andra medlemsstaten om de beslut som fattats och om skälen till dessa.Den medlemsstat som befarar att nödvändiga åtgärder inte har vidtagits eller att åtgärderna inte är tillräckliga, får hänskjuta frågan till kommissionen, som skall inhämta yttrande från en eller flera veterinära experter. Medlemsstaterna får mot bakgrund av det yttrandet, i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 12, tillfälligtvis förbjuda införsel på sitt territorium av färskt kött av fjäderfä från det slakteriet.Detta tillstånd får, mot bakgrund av ett senare yttrande som avgetts av en eller flera veterinära experter, återkallas enligt det förfarande som fastställs i artikel 12.Veterinära experter får inte vara medborgare i någon av de medlemsstater som är inblandade i tvisten.Efter samråd med medlemsstaterna skall kommissionen fastställa allmänna regler beträffande tillämpningen av denna punkt, framför allt beträffande förordnandet av veterinära experter och det förfarande som skall följas då de skall avge yttranden.4. Även när kyl- och fryshus befinner sig utanför ett slakteriområde, skall en officiell veterinär övervaka lagringen av färskt kött av fjäderfä.Den behöriga centrala myndigheten i den medlemsstat på vars territorium kyl- och fryshuset är beläget skall ansvara för att det godkänns för lagring av färskt kött av fjäderfä och för att godkännandet återkallas.Artikel 6 Detta direktiv skall, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 3.2 och i avvaktan på att bestämmelser på gemenskapsnivå träder i kraft, inte påverka medlemsstaternas bestämmelser rörandea) kraven för godkännande av de kyl- och fryshus som avses i artikel 5.4 och för återkallande av ett sådant godkännande,b) behandling av fjäderfä med ämnen som kan göra konsumtion av färskt kött av fjäderfä farlig eller skadlig för människors hälsa, eller tillförsel av fjäderfä av ämnen såsom antibiotika, östrogener, thyrostatika, mörningsenzymer, bekämpningsmedel, ogräsmedel eller av ämnen som innehåller arsenik eller antimon,c) tillsats av främmande ämnen till färskt kött av fjäderfä eller behandling av det med joniserande eller ultraviolett strålning.Artikel 7 Detta direktiv skall inte påverka möjligheterna enligt medlemsstaternas gällande lagstiftning och enligt detta direktiv att överklaga beslut av behöriga myndigheter.AVDELNING III Bestämmelser som endast avser handel mellan medlemsstaterna Artikel 8 Varje medlemsstat skall säkerställa att färskt kött av fjäderfä som sänts till en annan medlemsstat under transport till mottagarlandet åtföljs av ett sundhetsintyg som uppfyller kraven i kapitel VIII i bilaga 1.Artikel 9 1. Utan att det påverkar de befogenheter som grundar sig på artikel 5.3, andra stycket, andra meningen, får en medlemsstat förbjuda att färskt kött av fjäderfä som kommer från en annan medlemsstat släpps ut på marknaden på dess territorium, om man vid en hygienkontroll som utförs i mottagarlandet finnera) att sådant kött är otjänligt som livsmedel ellerb) att bestämmelserna i artiklarna 3, 8 eller 14 inte har följts.2. Beslut som fattats enligt punkt 1 skall på begäran av leverantören eller dennes företrädare innehålla ett medgivande att färskt kött av fjäderfä får returneras under förutsättning att det inte finns hälsoskäl som talar emot detta. I alla händelser skall åtgärder vidtas för att förhindra att sådant kött används på fel sätt.3. Leverantören eller dennes företrädare skall underrättas om dessa beslut samt om skälen för dessa. På begäran skall han omedelbart underrättas om dessa motiverade beslut skriftligen tillsammans med uppgift om de möjligheter att överklaga som finns enligt gällande lagstiftning samt när och hur detta skall ske.4. Om sådana beslut grundar sig på att en smittsam sjukdom eller en infektionssjukdom diagnostiserats, på en förändring som är farlig för människors hälsa eller en allvarlig överträdelse av bestämmelserna i detta direktiv, skall behörig central myndighet i avsändarlandet underrättas om besluten och om skälen för dessa.Artikel 10 Varje medlemsstat skall ge de leverantörer vilkas färska kött av fjäderfä enligt artikel 9.1 inte kan släppas ut på marknaden på dess territorium, rätten att inhämta ett yttrande från en veterinär expert. Varje medlemsstat skall säkerställa att experterna, innan de behöriga myndigheterna vidtar några åtgärder såsom att förstöra köttet, får tillfälle att fastställa huruvida kraven i artikel 9.1 är uppfyllda.Den veterinära experten får inte vara medborgare i en medlemsstat som är avsändar- eller mottagarland.Kommissionen skall på förslag från medlemsstaterna upprätta en förteckning över veterinära experter som kan få i uppdrag att avge sådana yttranden. Efter samråd med medlemsstaterna skall kommissionen fastställa allmänna regler som skall tillämpas framför allt beträffande förfarandet då sådana yttranden avges.Artikel 11 1. Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 2 4, skall medlemsstaternas bestämmelser om djurhälsa vid handel med levande fjäderfä och kött av fjäderfä gälla även fortsättningsvis tills bestämmelser på gemenskapsnivå träder i kraft.2. En medlemsstat får, om det finns risk för att djursjukdomar kan spridas genom att färskt kött av fjäderfä förs in på dess territorium från en annan medlemsstat, vidta följande åtgärder:a) Om en epizootisk sjukdom bryter ut i den andra medlemsstaten: tillfälligtvis förbjuda eller begränsa införsel av färskt kött av fjäderfä från smittade områden i den andra medlemsstaten.b) Om en epizootisk sjukdom breder ut sig eller om det bryter ut en annan allvarlig smittsam eller infektiös djursjukdom: tillfälligtvis förbjuda eller begränsa införsel av färskt kött av fjäderfä från hela den statens territorium.3. Varje medlemsstat skall omedelbart underrätta övriga medlemsstater och kommissionen om någon sådan sjukdom som avses i punkt 2 bryter ut på dess territorium och om vilka åtgärder som vidtagits för att få den under kontroll. Medlemsstaten skall även underrätta dem omedelbart om sjukdomen upphört.4. Övriga medlemsstater och kommissionen skall omedelbart underrättas om åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna enligt punkt 2 om upphävandet av sådana åtgärder liksom även om skälen för åtgärderna.Enligt det förfarande som fastställs i artikel 12 får beslut fattas för att upphäva eller ändra dessa åtgärder, framför allt för att samordna dem med åtgärder som andra medlemsstater har vidtagit.5. Om den situation som avses i punkt 2 uppstår och om det tycks nödvändigt att även övriga medlemsstater vidtar de åtgärder som beslutats enligt den punkten, eventuellt sedan de ändrats enligt punkt 4, skall beslut fattas om lämpliga åtgärder enligt det förfarande som fastställs i artikel 12.Artikel 12 1. Om det förfarande som fastställs i denna artikel skall tillämpas, skall ordföranden, antingen på eget initiativ eller på begäran av en medlemsstat, utan dröjsmål hänskjuta ärendet till den Ständiga veterinärkommittén (nedan kallad "kommittén"), som upprättades genom rådets beslut av den 15 oktober 1968.2. I kommittén skall medlemsstaternas röster vägas enligt fördragets artikel 148.2. Ordföranden får inte rösta.3. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom två dagar. Yttrandena skall avges med en majoritet av tolv röster.4. Kommissionen skall själv anta förslaget och tillämpa det genast om det är förenligt med yttrandet från kommittén. Om förslaget inte är förenligt med yttrandet från kommittén eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall med kvalificerad majoritet besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas.Om rådet inte har fattat något beslut inom 14 dagar från det att förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna genast skall vidtas och omedelbart genomföra dem, såvida inte rådet med enkel majoritet har avvisat förslaget.Artikel 13 Bestämmelserna i artikel 12 skall tillämpas under arton månader från den dag ärendet först togs upp i kommittén antingen enligt artikel 12.1 eller enligt andra motsvarande regler.Artikel 14 1. Medlemsstaterna skall förbjuda den allmänt använda kylningen med s.k. "Spinchiller"-metoden för fjäderfän. Detta förbud skall gälla från och med den 1 januari 1976.2. Efter samråd med medlemsstaterna i Ständiga veterinärmedicinska kommittén skall kommissionen överlämna en rapport till rådet före den 1 januari 1972 huruvida det finns en eller flera alternativa kylmetoder.3. Det datum som anges i punkt 1 skall ändras till den 1 januari 1977, om inte rådet på förslag från kommissionen före den 1 januari 1972 finner att en eller flera nya metoder som går att använda industriellt har utvecklats.AVDELNING IV Slutbestämmelser Artikel 15 Fram till dess att bestämmelserna på gemenskapsnivå rörande import av färskt kött av fjäderfä från tredje land träder i kraft, får medlemsstaterna endast tillämpa sådana importkrav som lägst motsvarar de som finns i detta direktiv.Artikel 16 Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 14 skall medlemsstaterna sätta i kraft de lagar och andra författningar som behövs för att följa detta direktiv och dess bilagora) vid handel mellan medlemsstaterna: inom två år från anmälan av detta direktiv,b) när färskt kött av fjäderfä produceras och släpps ut på marknaden på eget territorium: inom fem år från anmälan av detta direktiv.De skall genast underrätta kommissionen om detta.Artikel 17 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 15 februari 1971.På rådets vägnarM. COINTATOrdförande(1) EGT nr 109, 9.7.1964, s. 1721/64.(2) EGT nr 117, 19.6.1967, s. 2301/67.BILAGA KAPITEL I HYGIENKRAV FÖR SLAKTERIER 1. Slakterier skall ha följande:a) Lokal eller täckt utrymme som är tillräckligt stort och lätt att rengöra samt desinfektera för besiktning av fjäderfä före slakt.b) Särskild lokal som är lätt att rengöra och desinfektera där endast fjäderfä som lider av eller misstänks lida av någon sjukdom får vistas.c) Slaktlokal som är tillräckligt stor för att dels bedövning och avblodning, dels plockning och skållning skall kunna utföras vid skilda arbetsplatser. Med undantag av den smala öppning genom vilken endast slaktdjuren får passera skall varje förbindelse mellan slaktlokalen och den lokal eller det utrymme som avses i a ha en självstängande dörr.d) Lokal för urtagning och vidare slakthantering som är så stor att urtagningen kan utföras på en plats som är tillräckligt avskild från övriga arbetsplatser. Alternativt får dessa vara skilda från varandra med en mellanvägg så att all förorening förhindras. Med undantag av den smala öppning genom vilken endast slaktdjuren får passera skall varje förbindelse mellan urtagnings- och beredningslokalen och slaktlokalen ha en självstängande dörr.e) Vid behov en expedieringslokal.f) En eller flera tillräckligt stora kyl- eller fryslokaler.g) Lokal eller utrymme för att samla ihop fjädrar om dessa inte behandlas som avfall.h) Särskilda låsbara lokaler avsedda dels för separat lagring av kött av fjäderfä som har anhållits tillfälligtvis, dels för lagring av kött som förklarats vara otjänligt som livsmedel och av slaktavfall, såvida detta kött eller avfall inte dagligen avlägsnas från slakteriet.i) Särskild lokal endast för teknisk behandling eller destruktion av kött av fjäderfä som förklarats vara otjänligt som livsmedel enligt punkt 28, kött som enligt punkt 29 inte får användas som livsmedel, samt avfall och biprodukter från slakt avsedda att användas för industriellt ändamål, om sådan teknisk behandling eller destruktion utförs vid anläggningarna.j) Omklädningsrum, tvättställ, duschar och vattentoaletter. De senare får inte ha dörrar direkt ut mot produktionslokalerna. Tvättställen skall ha rinnande varmt och kallt vatten, rengörings- och desinfektionsmedel för händerna samt engångshanddukar. Tvättställ skall finnas i närheten av toaletterna.k) Speciellt iordningställd plats för gödsellagring, om gödseln inte förs bort omedelbart på ett hygieniskt sätt.l) Utrymme och lämplig utrustning för rengöring och desinfektion av transportlådor och fordon.m) Lämpligt utrustad låsbar lokal som endast får användas av besiktningspersonalen.n) Lämplig utrustning i produktionslokalerna för rengöring och desinfektion av händer och verktyg. Sådan utrustning skall finnas så nära arbetsplatserna som möjligt. Kranarna får inte vara handmanövrerade. Tvättställen skall ha rinnande varmt och kallt vatten, rengörings- och desinfektionsmedel samt engångshanddukar. För rengöring av verktyg skall vattentemperaturen vara minst +82°C.o) Anordningar som gör det möjligt att när som helst effektivt utföra de veterinära kontroller som avses i detta direktiv.p) En lämplig omgivande mur eller annat slag av inhägnad.q) Utan att det påverkar punkterna a, b, c och d en lämplig avskiljning mellan de rena och de orena delarna i slakteriet.r) I de lokaler som avses i a j:- vattentätt golv som är lätt att rengöra och desinfektera, som inte ruttnar och som är konstruerat så att vattnet lätt kan rinna av,- släta väggar med ljus tvättbar beklädnad eller målning upp till en höjd av minst två meter med rundade vinklar och hörn.s) Tillfredsställande ventilation och vid behov avledning av ånga.t) Tillfredsställande dagsljus eller artificiellt ljus med god färgåtergivning i lokaler som är avsedda för levande eller slaktade fjäderfän.u) Tillfredsställande tillgång till vatten av dricksvattenkvalitet under tryck. Annat vatten får dock användas i undantagsfall för framställning av ånga, under förutsättning att vattnet i de ledningar som installerats för detta ändamål inte kan användas till annat. Dessutom får sådant vatten användas i undantagsfall för kylning av kylutrustningen. Ledningar för vatten som inte är av dricksvattenkvalitet skall vara rödmålade och får inte passera igenom lokaler där kött förvaras.v) Tillfredsställande tillgång till varmt vatten av dricksvattenkvalitet under tryck.w) Avloppsvattensystem som uppfyller hygienkraven.x) Lämpliga skyddsanordningar mot skadedjur såsom insekter, gnagare etc.y) Redskap och arbetsutrustning samt annan utrustning som kommer i kontakt med fjäderfä vid lagring skall vara av korrosionsbeständigt material och lätta att rengöra och desinfektera.z) Särskilda luft- och vattentäta korrosionsbeständiga behållare för kött som har förklarats vara otjänligt som livsmedel enligt punkt 28 i kapitel VI och vilka inte kan öppnas med våld.KAPITEL II HYGIENKRAV BETRÄFFANDE LOKALER, UTRUSTNING OCH REDSKAP SAMT BETRÄFFANDE PERSONAL VID SLAKTERIER 2. Största möjliga renlighet skall krävas beträffande lokaler, utrustning och verktyg samt av personalen.a) Personalen skall särskilt bära rena, ljusa och lättvättade arbetskläder och huvudbonader. Personal som slaktar djur eller på annat sätt arbetar med eller hanterar kött skall tvätta och desinfektera händerna flera gånger varje dag och varje gång de återupptar arbetet efter paus. Personer som varit i kontakt med sjuka djur eller infekterat kött skall omedelbart därefter noggrant tvätta händerna och armarna i hett vatten och därefter desinfektera dem. Rökning är förbjuden i produktions- och lagerlokaler.b) Inga hundar, katter eller andra djur än fjäderfä enligt definitionen i artikel 1.1 som skall slaktas får vistas i slakteriet, med undantag av dragdjur som används i slakteriet. Detta förbud gäller inte kaniner eller fåglar som inte nämns i artikel 1.1 som skall slaktas omedelbart, under förutsättning att de inte inhyses, slaktas, bereds eller lagras samtidigt och i samma lokaler som fjäderfä.Gnagare, insekter och andra skadedjur skall systematiskt bekämpas.c) De lokaler som avses i kapitel I.1 a, b, c, d och e skall rengöras och desinfekteras vid behov och alltid vid arbetsdagens slut.d) Transportlådor för leverans av fjäderfän skall vara av korrosionsbeständigt material, lätta att rengöra och desinfektera samt ha vattentäta golv. De skall rengöras och desinfekteras efter varje tömning.e) Utrustning och redskap som används vid slakt, för vidare hantering och vid lagring av kött skall hållas rena och i gott skick. De skall rengöras noggrant och desinfekteras flera gånger under arbetsdagen, vid arbetsdagens slut och innan de används igen om de har förorenats, framför allt om de förorenats av sjukdomsalstrande bakterier,f) Behållare för otjänligt kött och organ skall tömmas efter användning och därefter alltid rengöras och desinfekteras.3. Lokaler, redskap, arbetsutrustning och anläggning som används för slakt, för arbete med och för lagring av kött får användas endast för dessa ändamål.4. Kött av fjäderfä och behållare med sådant kött får inte komma i direkt kontakt med golvet.5. Fjädrar skall avlägsnas omedelbart efter plockning.6. Användning av rengörings-, desinfektions- och bekämpningsmedel får inte påverka köttets tjänlighet.7. Personer som kan förorena kött skall förbjudas att delta i slakt eller annan hantering av kött, framför allt oma) de lider av eller misstänks lida av tyfus, paratyfus A och B, infektiös enterit (salmonella), dysenteri, infektiös hepatit, scharlakansfeber eller om de är bärare av dessa sjukdomar,b) de lider av eller misstänks lida av smittsam eller infektiös tuberkulos,c) de lider av eller misstänks lida av smittsam eller infektiös hudsjukdom,.d) de samtidigt utövar någon verksamhet som skulle kunna medföra att mikroorganismer överförs till köttet,e) de bär förband på händerna. Man får dock ha vattentäta bandage på oinfekterade sår på fingret.8. Alla som arbetar med kött av fjäderfä skall lämna ett läkarintyg. Det skall intyga att det inte finns något hinder för en sådan anställning. Intyget skall förnyas varje år och varje gång den officiella veterinären begär det. Det skall alltid finnas tillgängligt för denne.KAPITEL III BESIKTNING FÖRE SLAKT 9. Fjäderfä som skall slaktas, skall genomgå besiktning före slakt inom 24 timmar från ankomsten till slakteriet. Besiktningen skall upprepas omedelbart före slakt, om det gått mer än 24 timmar sedan de besiktades.10. Besiktningen före slakt kan begränsas till att avse skador som uppkommit vid transporten om djuren har besiktats på ursprungsgården inom de senaste 24 timmarna och befunnits vara friska. Dessutom skall djurens identitet styrkas vid ankomsten till slakteriet.Om besiktningen före slakt på ursprungsgården och på slakteriet inte utförs av samma officiella veterinär, skall ett hälsointyg med de uppgifter som krävs enligt bilaga 3 åtfölja djuren.11. Besiktningen före slakt skall utföras i lämplig belysning.12. Besiktningen skall fastställaa) om djuren lider av någon sjukdom som kan överföras till människor eller djur, om de uppvisar symtom på sjukdom eller om deras allmäntillstånd tyder på att sjukdom kan föreligga,b) om de uppvisar symtom på sjukdom eller på en rubbning som påverkar allmäntillståndet och som kan göra köttet otjänligt som livsmedel.13. Kött från fjäderfä som har hönspest, Newcastlesjuka, rabies, salmonellos, hönskolera eller ornithos skall förklaras vara otjänligt som livsmedel.14. Djur får inte slaktas för att användas som livsmedel om det fastställs- genom förekomst av sjuka fjäderfän på slakteriet,- genom information rörande deras ursprungatt de har varit i kontakt med fåglar som lider av hönspest, Newcastlesjuka, rabies, salmonellos, hönskolera eller ornithos under sådana omständigheter att sjukdomen kan ha överförts till dem.15. De djur som avses i punkt 12, 13 eller 14 skall slaktas separat efter det alla andra djur har slaktats.KAPITEL IV KRAV PÅ SLAKTHYGIEN 16. Fjäderfä som förts till slaktlokalerna skall slaktas omedelbart efter bedövning.17. Avblodningen skall vara fullständig och utföras på sådant sätt att blodet inte kan förorena något utanför slaktplatsen.18. Slaktade fjäderfän skall omedelbart plockas fullständigt.19. Urtagningen skall utföras omedelbart. Slaktkroppen skall öppnas så att kroppshålor och inälvor kan besiktas. För detta ändamål skall levern, mjälten och matsmältningskanalen tas ur slaktkroppen på sådant sätt att den inte förorenas och att inälvornas naturliga samband kvarstår fram till besiktningen.20. Efter besiktning skall de inälvor som har tagits ur omedelbart skiljas från slaktkroppen och de delar som är otjänliga som livsmedel skall genast avlägsnas.Inälvor eller delar av inälvor som finns kvar i slaktkroppen med undantag av njurar, skall om möjligt avlägsnas fullständigt under tillfredsställande hygieniska förhållanden.21. Det är förbjudet att blåsa upp köttet av fjäderfä, rengöra det med tyg eller fylla slaktkroppen med någonting annat än ätliga organ från fjäderfä som slaktats vid slakteriet.Delar av fjäderfä och ätliga organ skall emballeras på det sätt som anges i punkt 35.22. Det är förbjudet att stycka slaktkroppen eller ta bort eller behandla köttet av fjäderfä innan besiktningen är slutförd. Den officiella veterinären får besluta om annan hantering som besiktningen kräver.23. Anhållet kött som bedömts vara otjänligt som livsmedel i enlighet med punkt 28 eller inte får användas som livsmedel i enlighet med punkt 29, fjädrar samt avfall skall överföras så snart som möjligt till de lokaler, utrymmen eller behållare som avses i punkt 1 g, h och i och skall hanteras så att föroreningen reduceras till ett minimum.24. Efter besiktning och urtagning skall det färska köttet av fjäderfä rengöras omedelbart och kylas i enlighet med hygienkraven.KAPITEL V BESIKTNING EFTER SLAKT 25. Alla delar av djuret skall besiktas omedelbart efter slakt.26. Besiktningen efter slakt skall utföras i tillfredsställande belysning.27. Besiktningen efter slakt skall omfattaa) granskning av det slaktade djuret,b) vid behov palpation och anskärning av det slaktade djuret,c) undersökning av avvikelser beträffande konsistens, färg, lukt och vid behov smak,d) vid behov laboratorieundersökningar.KAPITEL VI BESLUT AV DEN OFFICIELLA VETERINÄREN VID BESIKTNING EFTER SLAKT 28. 1. Fjäderfä skall anses vara helt otjänligt som livsmedel om besiktningen visar följande:- annan dödsorsak än slakt,- allmän förorening,- utbredda skador och blödningar,- onormal lukt, färg, smak,- förruttnelse,- onormal konsistens,- utmärgling,- ödem,- ascites,- gulsot,- infektionssjukdom,- aspergillos,- toxoplasmos,- utbredda skador till följd av parasiter under huden eller i muskulaturen,- maligna eller multipla tumörer,- leukos,- förgiftning.2. De delar av det slaktade djuret som visar lokala traumatiska skador som inte påverkar tjänligheten hos resten av köttet skall anses vara otjänliga som livsmedel.29. Följande inälvor får inte användas som livsmedel: luftstrupe, lungor borttagna från slaktkroppen i enlighet med punkt 20, foderstrupe, kräva, tarmar och gallblåsa.KAPITEL VII KONTROLLMÄRKNING 30. Kontrollmärkningen skall göras under den officiella veterinärens ansvar. Han skall för detta ändamål se till atta) märkningsutrustning överlämnas till assistenterna endast under den tid som märkning sker,b) etiketter och emballage som redan har en stämpel eller ett kontrollmärke enligt punkt 31 och de sigill som avses i punkt 31 lämnas över i det antal som behövs till assistenterna då de skall användas.31. Kontrollmärket skall bestå av följande:a) För oemballerade slaktkroppar: ett sigill som skall fästas på varje slaktkropp.Sigillet skall vara sådant att det inte kan återanvändas. Det skall vara gjort av ett tåligt material som uppfyller alla hygienkrav och vara tillräckligt stort för att rymma följande obligatoriska uppgifter med fullt läsbara bokstäver:- i övre delen avsändarlandets två första bokstäver med versaler,- i mitten slakteriets godkännandenummer,- i nedre delen en av följande förkortningar: CEE, EEG eller EWG.Bokstäverna och siffrorna skall vara 0,2 cm höga.b) För emballerade slaktkroppar och delar av slaktkroppar: ett kontrollmärke som stämplats på emballaget, som skall vara förslutet så att det inte kan återanvändas när det öppnats.Emballaget skall vara av tillräckligt starkt material som uppfyller alla hygienkrav. Kontrollmärket skall innehålla samma uppgifter som sigillet och ha tryckta bokstäver av samma storlek.c) För ätliga organ som inte stoppats in i slaktkroppen: ett kontrollmärke som stämplats på emballaget som skall vara förslutet enligt vad som sägs i b eller en stämpel som tryckts på en etikett som skall vara klart synlig och ordentligt fäst på ytterförpackningen. Denna etikett skall fästas på sådant sätt att den förstörs när ytterförpackningen bryts.Stämpeln skall vara en oval färgstämpel som är 6,5 cm bred och 4,5 cm hög. Den skall innehålla följande uppgifter med fullt läsliga bokstäver:- I övre delen avsändarlandets namn med versaler,- I mitten slakteriets godkännandenummer,- I nedre delen en av följande förkortningar: CEE, EEG eller EWG.Bokstäverna skall vara 0,8 cm höga och siffrorna 1,1 cm höga.KAPITEL VIII SUNDHETSINTYG 32. Originalet till det sundhetsintyg som skall åtfölja färskt kött av fjäderfä under transporten till mottagarlandet skall utfärdas av en officiell veterinär vid lastningen. Sundhetsintyget skall till form och innehåll följa förebilden i bilaga 4. Det skall vara avfattat åtminstone på mottagarlandets språk och innehålla de uppgifter som föreskrivs i förebilden i bilaga 4.KAPITEL IX LAGRING 33. Efter den kylning som avses i punkt 24, skall färskt kött av fjäderfä lagras vid en temperatur som aldrig får överstiga +4°C.KAPITEL X EMBALLERING 34. a) Emballage (t.ex. kartonger, papplådor) skall uppfylla alla hygienkrav, framför allt- får de inte påverka köttets organoleptiska egenskaper,- får de inte till köttet överföra ämnen som är skadliga för människors hälsa,- skall de vara tillräckligt starka för att skydda köttet på lämpligt sätt under transport och hantering.b) Endast emballage som är gjorda av korrosionsbeständigt material och är lätta att rengöra får återanvändas för kött. De skall först rengöras och desinfekteras.35. Om färskt kött av fjäderfä slås in i ett material (t.ex. plastfolie) som är i direkt kontakt med köttet, skall det göras i enlighet med hygienkraven.Sådana innerförpackningar skall vara genomskinliga och färglösa och uppfylla hygienkraven i punkt 34 a. De får inte återanvändas för att emballera kött.Styckningsdetaljer av fjäderfä liksom ätliga organ som har tagits ur slaktkroppen skall alltid slås in i ett väl förslutet skyddshölje som uppfyller kraven ovan.KAPITEL XI TRANSPORT 36. Färskt kött av fjäderfä skall transporteras i fordon eller behållare som är utformade och utrustade på sådant sätt att den temperatur som föreskrivs i kapitel IX kan hållas under hela transporten.37. Transportmedlen för färskt kött av fjäderfä får inte användas för att transportera levande djur eller någon produkt som kan vara skadlig för köttet eller förorena det, såvida de inte noggrant har rengjorts, desinfekterats och vid behov gjorts luktfria sedan dessa produkter lossats.38. Färskt kött av fjäderfä får samtransporteras med ämnen som skulle kunna påverka det eller ge det lukt endast om lämpliga försiktighetsåtgärder har vidtagits.39. Färskt kött får inte transporteras i fordon eller behållare som inte är rena eller desinfekterade.40. Den officiella veterinären skall före lastning säkerställa att transportfordonen och behållarna och lastningsförhållandena uppfyller hygienkraven i detta kapitel.BILAGA 2 KRAV PÅ ASSISTENTERNA 1. Endast följande personer får antas som assistenter:a) De som har uppvisat ett intyg från en behörig myndighet att de är lämpliga.b) De som har lämplig grundutbildning.c) De som är fysiskt lämpade för en sådan tjänst.d) De som i prov visat att de har tillfredsställande tekniska kunskaper.2. Utan att det påverkar tillämpningen av kapitel II, punkterna 7 och 8 i bilaga I får inte någon anställas som assistent soma) utövar en verksamhet som skulle kunna medföra en risk för att det färska köttet av fjäderfä infekteras,b) bedriver yrkesmässig verksamhet som slaktare, driver ett fjäderfäslakteri eller arbetar där i annan egenskap, handlar med fjäderfän eller med fjäderfäfoder, är konsult rörande fjäderfäuppfödning, bedriver yrkesmässig fjäderfäuppfödning eller är anställd på ett jordbruk.3. Det prov som avses i punkt 1 d skall anordnas av den behöriga centrala myndigheten i medlemsstaten eller av den myndighet som medlemsstaten utser. Endast sökande som kan styrka att de har tre månaders praktisk erfarenhet under en officiell veterinärs ledning får tas ut för detta prov.4. Det prov som avses i punkt 3 skall bestå av en teoretisk och en praktisk del och det skall omfatta följande ämnen:a) Teoretisk del:- grundläggande kunskaper i fjäderfäns anatomi och fysiologi,- grundläggande kunskaper i fjäderfäns patologi,- grundläggande kunskaper i fjäderfäns patologiska anatomi,- grundläggande kunskaper i hygien och framför allt slakterihygien,- metoder och tillvägagångssätt vid slakt, beredning, emballering och transport av fjäderfän,- kunskap om lagar och författningar som berör hur arbetet skall utföras.b) Praktisk del:- besiktning och bedömning av fjäderfän som skall slaktas,- besiktning och bedömning av slaktade fjäderfän,- fastställande av djurslag genom undersökning av typiska delar av djur,- fastställa ett antal delar av slaktade fjäderfän hos vilka förändringar förekommit och kommentera dessa,- erfarenhet av köttbesiktning längs slaktlinjen.BILAGA 3 FÖREBILDHÄLSOINTYGför fjäderfän som transporteras från anläggningen till slakterietBehörig myndighet . Nr(1)........................................1. Djurens identitetDjurslag .Antal djur .Identitetsmärke .2. Djurens ursprungUrsprungsanläggningens adress ..3. DestinationsortDjuren skall transporteras till följande slakteri ..med följande transportmedel .4. IntygSom officiell veterinär intygar jag att de djur som beskrivits ovan har besiktats före slakt på ovanstående anläggning:. den..................................................och befunnits vara friska.Utfärdat i . den ...................................Den officiella veterinärens namnteckning(. )BILAGA 4 FÖREBILDSUNDHETSINTYGför färskt kött av fjäderfä(1) avsett för leverans till en medlemsstat i EEGAvsändarland . Nr(2)..................................................Departement .Behörig myndighet .Referens(3).1. Köttets identitetKött av .(djurslag)Typ av styckningsdetalj .Typ av emballage .Antal förpackningar .Nettovikt .2. Köttets ursprungSlakteriernas adresser och godkännandenummer ...3. Köttets destinationKöttet skall sändas från .(lastningsort)till .(destinationsland och -ort)med följande transportmedel(4) .Avsändarens namn och adress ..Mottagarens namn och adress ..4. SundhetsintygSom officiell veterinär intygar jaga) - att ovan angivna kött av fjäderfä(5)- att förpackningen med ovan angivet kött(6)har ett kontrollmärke som visar att köttet härrör från djur som slaktats på godkända slakterier,b) att detta kött har bedömts vara tjänligt som livsmedel vid veterinärbesiktning som utförts i enlighet med rådets direktiv av den 15 februari 1971 om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött av fjäderfä,c) att transportfordonen, behållarna samt lastningsförhållandena för denna leverans uppfyller de hygienkrav som fastställs i det direktivet.Utfärdat i . den ...................................Den officiella veterinärens namnteckning(. )(1) Färskt kött av fjäderfä: färskt kött från följande djurslag: levande höns, kalkoner, pärlhöns, ankor och gäss, som inte genomgått någon hållbarhetshöjande behandling; dock skall även kylt och fryst kött av fjäderfä anses vara färskt kött.(2) Frivillig uppgift.(3) Ange registreringsnummer för järnvägsvagnar och lastbilar och flightnummer för flygplan.(4) Stryk det som inte är tillämpligt.


Avis juridique important

|

31998L0005

Europaparlamentets och Rådets direktiv 98/5/EG av den 16 februari 1998 om underlättande av stadigvarande utövande av advokatyrket i en annan medlemsstat än den i vilken auktorisationen erhölls

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 077 , 14/03/1998 s. 0036 - 0043

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 98/5/EG av den 16 februari 1998 om underlättande av stadigvarande utövande av advokatyrket i en annan medlemsstat än den i vilken auktorisationen erhölls EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 49, 57.1 och 57.2 första och tredje meningen i detta,med beaktande av kommissionens förslag (1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),i enlighet med det i artikel 189b i fördraget angivna förfarandet (3), ochmed beaktande av följande:(1) Enligt artikel 7a i fördraget är den inre marknaden ett område utan inre gränser och enligt artikel 3 c i fördraget är avskaffande av hinder för den fria rörligheten för personer och tjänster mellan medlemsstaterna ett av gemenskapens mål. För medlemsstaternas medborgare innebär detta bland annat rätt att utöva ett yrke antingen som egen företagare eller som anställd i en annan medlemsstat än den där de erhållit sin auktorisation.(2) En advokat som har alla de kvalifikationer som krävs i en medlemsstat kan redan nu kräva att få sitt examensbevis godkänt för att etablera sig i en annan medlemsstat för att där utöva advokatyrket under den medlemsstatens yrkestitel enligt rådets direktiv 89/48/EEG av den 21 december 1988 om en generell ordning för erkännande av examensbevis över behörighetsgivande högre utbildning som omfattar minst tre års studier (4). Syftet med nämnda direktiv är att advokater skall bli integrerade i värdlandets advokatyrke och inte att ändra värdlandets bestämmelser för yrket eller att undanta advokater från tillämpningen av dessa bestämmelser.(3) Medan vissa advokater snabbt kan integreras i värdlandets advokatyrke, särskilt om de genomgår ett lämplighetsprov enligt direktiv 89/48/EEG, bör andra fullt kvalificerade advokater kunna uppnå en sådan integrering efter en viss tid, under vilken de bedrivit advokatverksamhet i värdlandet under hemlandets yrkestitel, eller fortsätta sin verksamhet under hemlandets yrkestitel.(4) Denna tid bör ge advokater möjlighet att integreras i advokatyrket i värdlandet efter kontroll av att de har yrkeserfarenhet i värdlandet.(5) En åtgärd inom detta område på gemenskapsnivå är berättigad inte endast därför att en sådan, jämfört med en generell ordning för erkännande, ger advokater större möjlighet att integreras i advokatyrket i värdlandet, utan också därför att en sådan åtgärd, som gör det möjligt för advokater att stadigvarande utöva verksamhet i ett värdland under sitt hemlands yrkestitel, uppfyller ett behovs hos klienterna vilka, då handeln ökar bland annat till följd av den inre marknaden, söker råd i samband med gränsöverskridande transaktioner i vilka internationell rätt, gemenskapsrätt och nationell rätt överlappar varandra.(6) En åtgärd på gemenskapsnivå är också berättigad därför att endast några medlemsstater i dag tillåter att advokater från andra medlemsstater under sitt hemlands yrkestitel bedriver advokatverksamhet på deras territorium på ett annat sätt än genom tjänster. I de medlemsstater där det finns en sådan möjlighet är emellertid de bestämmelser som gäller till exempel verksamhetsfält och skyldigheten att registrera sig hos behöriga myndigheter mycket olika. Sådana olikheter medför ojämlik behandling och snedvridning av konkurrensen för medlemsstaternas advokater och utgör hinder för den fria rörligheten. Endast ett direktiv som bestämmer de närmare villkoren för utövande av advokatyrket på ett annat sätt än genom tjänster, av advokater som bedriver verksamhet under sitt hemlands yrkestitel, kan lösa dessa problem och ge advokater och klienter samma möjligheter i alla medlemsstater.(7) I detta direktiv, i enlighet med dess syfte, regleras inte rent interna förhållanden och nationella bestämmelser för yrket berörs endast i den utsträckning som är nödvändig för att direktivets mål skall uppnås. Direktivet påverkar i synnerhet inte de nationella bestämmelserna om tillträde till advokatyrket och utövande av det under värdlandets yrkestitel.(8) De advokater som omfattas av detta direktiv bör vara skyldiga att registrera sig hos värdlandets behöriga myndighet, så att denna myndighet kan säkerställa att de följer de etiska och andra regler för yrket som gäller i värdlandet. Rättsverkningarna av denna registrering när det gäller de domkretsar, instanser och domstolar där advokater får uppträda, föreskrivs i de bestämmelser som gäller för advokater i värdlandet.(9) Advokater som inte är integrerade i värdlandets advokatyrke måste i denna stat utöva sin verksamhet under sitt hemlands yrkestitel på ett sätt som tillförsäkrar klienterna tillräcklig information och gör det möjligt att skilja mellan dessa advokater och värdlandets advokater, som bedriver verksamhet med användande av värdlandets yrkestitel.(10) De advokater som omfattas av detta direktiv bör ha möjlighet att ge juridisk rådgivning i fråga om hemlandets rätt, gemenskapsrätt, internationell rätt och värdlandets rätt. Detta är, när det gäller tillhandahållande av tjänster, redan tillåtet enligt rådets direktiv 77/249/EEG av den 22 mars 1977 om underlättande för advokater att effektivt begagna sig av friheten att tillhandahålla tjänster (5). Det bör dock föreskrivas, liksom i direktiv 77/249/EEG, att upprättande av vissa formella handlingar beträffande fast egendom och dödsbon får undantas från den verksamhet som bedrivs av advokater i Förenade kungariket och Irland under hemlandets advokattitel. Det här direktivet påverkar inte de bestämmelser enligt vilka, i varje medlemsstat, viss verksamhet förbehålls andra yrken än advokatyrket. Värdlandet bör också, så som föreskrivs i direktiv 77/249/EEG, ha rätt att kräva att en advokat som bedriver verksamhet under hemlandets yrkestitel arbetar tillsammans med en lokal advokat när han företräder och försvarar en klient inför rätta. Förpliktelsen att arbeta tillsammans med en annan advokat gäller enligt den tolkning som Europeiska gemenskapernas domstol gjort i domen av den 25 februari 1988 i mål 427/85 (kommissionen/Tyskland) (6).(11) För att garantera ett väl fungerande rättsväsen bör medlemsstaterna ha möjlighet att genom särskilda regler begränsa tillträde till de högsta domstolarna till specialiserade advokater, utan att förhindra att de advokater i medlemsstaterna som uppfyller de villkor som krävs integreras.(12) En advokat som är registrerad i värdlandet under hemlandets yrkestitel måste förbli registrerad hos hemlandets behöriga myndighet för att kunna behålla sin titel som advokat och omfattas av detta direktiv. Därför är ett nära samarbete mellan de behöriga myndigheterna absolut nödvändigt, i synnerhet i fråga om eventuella disciplinära förfaranden.(13) Advokater som omfattas av detta direktiv får, oavsett om de utövar advokatverksamhet som anställda eller som egna företagare i hemlandet, utöva advokatverksamhet som anställda i värdlandet i den utsträckning som denna stat ger sina egna advokater möjlighet till detta.(14) Detta direktiv ger advokater rätt att utöva verksamhet i en annan medlemsstat under hemlandets yrkestitel, men syftet är också att underlätta erhållande av detta värdlands yrkestitel. Enligt artiklarna 48 och 52 i fördraget, så som dessa har tolkats av domstolen, har värdlandet alltid skyldighet att ta hänsyn till den yrkeserfarenhet som erhållits på dess territorium. Efter tre års faktisk och regelbunden verksamhet i värdlandet och inom värdlandets rätt, inklusive gemenskapsrätten, är det rimligt att anta att dessa advokater har erhållit de kvalifikationer som behövs för att bli helt integrerade i värdlandets advokatyrke. Efter denna tid bör advokater kunna erhålla värdlandets advokattitel under förutsättning att de efter kontroll kan styrka sin yrkeskompetens i den medlemsstaten. Om den faktiska och regelbundna verksamheten under minst tre år omfattar en kortare tid inom värdlandets rätt, bör myndigheten också ta hänsyn till all annan kunskap om denna rätt som den skall få kontrollera genom ett samtal. Visas inte att dessa villkor är uppfyllda, bör den behöriga myndigheten motivera varför den inte ger en advokat rätt att använda denna stats yrkestitel enligt den förenklade procedur som är knuten till nämnda villkor och avslaget bör kunna göras till föremål för domstolsprövning enligt nationell rätt.(15) Den ekonomiska och yrkesmässiga utvecklingen i gemenskapen visar att möjligheten att utöva advokatverksamhet gemensamt, inbegripet i en sammanslutning av advokater, blir en realitet. Den omständigheten att advokatverksamhet bedrivs i grupp i hemlandet får inte användas som förevändning för att lägga hinder i vägen för advokater som är med i gruppen och som önskar etablera sig i värdlandet. Medlemsstaterna bör dock ges rätt att vidta lämpliga åtgärder för att uppnå det legitima målet att säkerställa advokatyrkets oberoende. I alla medlemsstater som tillåter att advokatverksamhet utövas i grupp bör vissa garantier finnas.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Syfte, tillämpningsområde och definitioner 1. Syftet med detta direktiv är att underlätta stadigvarande utövande av advokatyrket såsom egen företagare eller som anställd i en annan medlemsstat än den i vilken auktorisationen erhölls.2. I detta direktiv avses meda) advokat: varje person som är medborgare i en medlemsstat och som är behörig att utöva yrkesverksamhet med användande av en av följande titlar:>Plats för tabell>b) hemland: den medlemsstat i vilken advokaten, för att få utöva advokatyrket i en annan medlemsstat, har förvärvat rätten att använda en av de yrkestitlar som avses under a,c) värdland: den medlemsstat i vilken advokaten utövar verksamhet enligt bestämmelserna i detta direktiv,d) hemlandets yrkestitel: yrkestiteln i den medlemsstat i vilken advokaten, före utövande av advokatyrket i värdlandet, har förvärvat rätten att använda detta titel,e) advokatgrupp: en sammanslutning som - med eller utan status som juridisk person - har bildats i enlighet med lagstiftningen i en medlemsstat, i vilken advokater utövar sin yrkesverksamhet i grupp under en gemensam beteckning.f) relevant yrkestitel eller relevant yrke: den yrkestitel eller det yrke som regleras av den behöriga myndighet vid vilken en advokat har registrerat sig i enlighet med artikel 3, och behörig myndighet, den myndigheten.3. Detta direktiv skall gälla såväl för advokater som utövar verksamhet som egna företagare som för advokater som utövar verksamhet som anställda i hemlandet och, om inte annat följer av artikel 8, i värdlandet.4. Utövande av advokatyrket enligt detta direktiv skall inte avse sådant tillhandahållande av tjänster som anges i direktiv 77/249/EEG.Artikel 2 Rätt att utöva verksamhet under hemlandets yrkestitel En advokat skall ha rätt att under hemlandets yrkestitel permanent och i varje annan medlemsstat utöva sådan advokatverksamhet som närmare anges i artikel 5.För integrering i advokatyrket i värdlandet gäller bestämmelserna i artikel 10.Artikel 3 Registrering hos behörig myndighet 1. En advokat, som önskar utöva verksamhet i en annan medlemsstat än den i vilken han har förvärvat sin auktorisation, skall ansöka om registrering hos den behöriga myndigheten i den medlemsstaten.2. Värdlandets behöriga myndighet skall registrera advokaten efter uppvisande av bevis på att han har registrerats hos hemlandets behöriga myndighet. Värdlandets behöriga myndighet får kräva att det bevis om har utfärdats av hemlandets behöriga myndighet inte är mer än tre månader gammalt vid uppvisandet. Värdlandets behöriga myndighet skall underrätta hemlandets behöriga myndighet om denna registrering.3. För tillämpningen av punkt 1 gäller följande:- i Förenade kungariket och Irland skall de advokater som utövar verksamhet med användande av en annan yrkestitel än de som används i Förenade kungariket eller Irland ansöka om registrering hos den myndighet som är behörig för "barristers" eller "advocates" eller den myndighet som är behörig för "solicitors".- I Förenade kungariket är den behöriga myndigheten för en irländsk "barrister" den myndighet som är behörig för "barristers" och "advocate" och för en irländsk "solicitor" den myndighet som är behörig för "solicitors".- i Irland är den behöriga myndigheten för en "barrister" eller en "advocate" från Förenade kungariket den myndighet som är behörig för "barristers" och för en "solicitor" från Förenade kungariket den myndighet som är behörig för "solicitors".4. När värdlandets behöriga myndighet offentliggör namnen på de advokater som är registrerade vid denna, skall den också offentliggöra namnen på de advokater som har registrerats enligt detta direktiv.Artikel 4 Utövande av advokatverksamhet under hemlandets yrkestitel 1. En advokat som utövar verksamhet i ett värdland under hemlandets yrkestitel skall utöva verksamheten under denna titel, vilken skall anges på hemlandets officiella språk eller på ett av hemlandets officiella språk på ett tydligt sätt för att undvika varje förväxling med värdlandets yrkestitel.2. Vid tillämpningen av punkt 1 får värdlandet kräva att en advokat som utövar verksamhet under hemlandets yrkestitel uppger vilken yrkesorganisation han tillhör i hemlandet, eller inför vilken domstol han får uppträda enligt hemlandets lagstiftning. Värdlandet får också kräva att en advokat som utövar verksamhet under hemlandets yrkestitel upplyser om att han är registrerad hos den behöriga myndigheten i den medlemsstaten.Artikel 5 Verksamhetsområde 1. Om inte annat följer av bestämmelserna i punkterna 2 och 3, får en advokat som utövar verksamhet under hemlandets yrkestitel utföra samma slag av uppgifter som en advokat som utövar verksamhet under värdlandets relevanta yrkestitel och han får bland annat tillhandahålla juridisk rådgivning angående hemlandets rätt, gemenskapsrätten, internationell rätt och värdlandets rätt. Han skall alltid följa de processregler som gäller vid de nationella domstolarna.2. De medlemsstater som på sitt territorium tillåter en bestämd kategori advokater att upprätta sådana rättsakter som bemyndigar dem att förvalta dödsbon eller som ger upphov till eller överför rättigheter till fast egendom, som i andra medlemsstater är förbehållna andra yrkesutövare än advokater, får från sådan verksamhet utesluta en advokat som utövar verksamhet under hemlandets yrkestitel, när denna har erhållits i en av dessa medlemsstater.3. Vid utövande av verksamhet som rör företrädande och försvar av en klient inför rätta kan värdlandet - om detta lands rätt förbehåller sådan verksamhet för advokater som utövar verksamhet under inhemsk yrkestitel - föreskriva att en advokat som utövar verksamhet under hemlandets yrkestitel skall arbeta tillsammans med antingen en advokat som har rätt att uppträda inför domstolen i fråga och som, om det behövs, skall vara ansvarig inför den domstolen, eller med en "avoué" som har rätt att uppträda inför domstolen.För att garantera ett väl fungerande rättsväsen får medlemsstaterna föreskriva särskilda regler för tillträde till de högsta domstolarna, som till exempel att specialiserade advokater skall anlitas.Artikel 6 Tillämpliga yrkesregler och etiska regler 1. Oberoende av vilka etiska och andra regler för yrket en advokat omfattas av i hemlandet, skall en advokat som utövar verksamhet under hemlandets yrkestitel omfattas av samma yrkesmässiga och etiska regler som gäller för de advokater som utövar verksamhet under den relevanta yrkestiteln i värdlandet för all verksamhet som han utövar på värdlandets territorium.2. En advokat som utövar verksamhet under sitt hemlands yrkestitel skall tillförsäkras lämplig representation i värdlandets yrkesorganisationer. En sådan representation skall omfatta åtminstone rösträtt vid val till organisationens organ.3. Värdlandet får föreskriva att en advokat som utövar verksamhet under hemlandets yrkestitel skall teckna en försäkring för yrkesansvar eller ansluta sig till en garantifond för yrket, i enlighet med de bestämmelser som värdlandet föreskriver för sådan yrkesverksamhet som utövas på värdlandets territorium. En advokat som utövar verksamhet under hemlandets yrkestitel skall dock undantas från denna skyldighet om han kan visa att han omfattas av en försäkring eller ett garantiåtagande i enlighet med hemlandets bestämmelser, om försäkringen eller garantin är likvärdig i fråga om skyddets villkor och omfattning. Om försäkringen eller garantin är endast delvis likvärdig, får värdlandets behöriga myndighet kräva att en tilläggsförsäkring tecknas eller att en kompletterande garanti ställs för att täcka de delar som inte redan omfattas av den försäkring som tecknats eller den garanti som ställts i enlighet med bestämmelserna i hemlandet.Artikel 7 Disciplinära förfaranden 1. Om en advokat som utövar verksamhet under hemlandets yrkestitel åsidosätter de skyldigheter som åvilar honom i värdlandet, skall värdlandets processregler, påföljder och bestämmelser om överklagande tillämpas.2. Innan ett disciplinärt förfarande inleds gentemot en advokat, som utövar verksamhet under hemlandets yrkestitel, skall värdlandets behöriga myndighet snarast möjligt underrätta hemlandets behöriga myndighet om detta och lämna alla relevanta upplysningar.Punkt 1 skall tillämpas på motsvarande sätt när ett disciplinärt förfarande inleds av hemlandets behöriga myndighet, som skall underrätta värdlandets eller värdländernas behöriga myndighet om detta.3. Värdlandets behöriga myndighet skall, utan att dess beslutanderätt inskränks, under hela det disciplinära förfarandet samarbeta med hemlandets behöriga myndighet. Värdlandet skall särskilt vidta de åtgärder som behövs för att hemlandets behöriga myndighet skall få möjlighet att lämna synpunkter till de instanser som prövar överklaganden.4. Hemlandets behöriga myndighet skall, i enlighet med sina egna processuella och materiella regler, avgöra vilka följderna skall bli av ett beslut som värdlandets behöriga myndighet har fattat beträffande en advokat som utövar verksamhet under hemlandets yrkestitel.5. Även om det inte är en förutsättning för det beslut som fattas av värdlandets myndighet, skall den omständigheten att hemlandets behöriga myndighet tillfälligt eller slutgiltigt drar in auktorisationen att utöva advokatverksamhet automatiskt innebära att den berörda advokaten tillfälligt eller slutgiltigt fråntas rätten att utöva verksamhet i värdlandet under hemlandets yrkestitel.Artikel 8 Utövande av advokatverksamhet som anställd En advokat som är registrerad i ett värdland under hemlandets yrkestitel kan utöva advokatyrket som anställd hos en annan advokat, i en sammanslutning av advokater eller ett advokatbolag eller i offentlig eller privat verksamhet, i den omfattning värdlandet ger advokater, som är registrerade under yrkestiteln i den staten, rätt till detta.Artikel 9 Motivering och domstolsprövning Ett avslag på en sådan ansökan om registrering som avses i artikel 3 eller ett beslut att återkalla en sådan registrering samt beslut om disciplinära påföljder skall motiveras.Dessa beslut skall kunna göras till föremål för domstolsprövning enligt bestämmelser i nationell rätt.Artikel 10 Integrering i värdlandets advokatyrke 1. En advokat, som utövar verksamhet under sitt hemlands yrkestitel och som har bedrivit faktisk och regelbunden verksamhet under minst tre år i värdlandet inom värdlandets rätt inklusive EG-rätten, skall vid tillträde till advokatyrket i värdlandet undantas från de villkor som anges i artikel 4.1 b i direktiv 89/48/EEG. Med faktisk och regelbunden verksamhet avses ett faktiskt utövande av verksamhet utan andra avbrott än de som följer av händelser i det dagliga livet.Den berörda advokaten skall för värdlandets behöriga myndighet styrka denna minst treåriga faktiska och regelbundna verksamhet inom värdlandets rätt. I detta syftea) skall advokaten till värdlandets behöriga myndighet lämna relevant information och relevanta handlingar, särskilt om antalet ärenden han har handlagt och deras art,b) får värdlandets behöriga myndighet kontrollera den utövade verksamhetsens regelbundna och faktiska art och vid behov uppmana advokaten att muntligt eller skriftligt lämna förtydliganden eller ytterligare uppgifter som rör den information och de handlingar som nämns i punkt a.Ett beslut av värdlandets behöriga myndighet att inte medge undantag, på grund av att de krav som anges i första stycket inte är uppfyllda, skall motiveras och kunna göras till föremål för domstolsprövning enligt nationell rätt.2. En advokat som utövar verksamhet under hemlandets yrkestitel i ett värdland får när som helst ansöka om att hans examensbevis skall erkännas enligt direktiv 89/48/EEG så att han kan få tillträde till advokatyrket i värdlandet och utöva det under den yrkestitel som motsvarar yrket i värdlandet.3. En advokat som utövar verksamhet under hemlandets yrkestitel och som har bedrivit faktisk och regelbunden verksamhet i den medlemsstaten under minst tre år, men under en kortare tid inom värdlandets rätt, får av den behöriga myndigheten i nämnda land ges tillträde till advokatyrket i den medlemsstaten och rätt att använda den yrkestitel som motsvarar yrket i värdlandet, utan att omfattas av villkoren i artikel 4.1 b i direktiv 89/48/EEG, på de villkor och enligt följande förfarande:a) Den behöriga myndigheten i värdlandet skall ta hänsyn till faktisk och regelbunden verksamhet under den tid som avses ovan samt till de kunskaper om och i yrket förvärvade erfarenheter av värdlandets rätt, liksom till kurser och seminarier som advokaten deltagit i om värdlandets rätt, inklusive bestämmelser som rör yrket och de etiska reglerna.b) Advokaten skall till den behöriga myndigheten i värdlandet lämna relevant information och relevanta handlingar, särskilt rörande ärenden som han har handlagt. Bedömningen av advokatens faktiska och regelbundna verksamhet i värdlandet, liksom bedömningen av hans förmåga att fortsätta med den verksamhet han har utövat, skall göras genom samtal med den behöriga myndigheten i värdlandet i syfte att kontrollera den utövade verksamhetens faktiska och regelbundna karaktär.Ett beslut av värdlandets behöriga myndighet att inte bevilja auktorisation, på grund av att det inte kan styrkas att de krav som anges i första stycket är uppfyllda, skall motiveras och kunna göras till föremål för domstolsprövning enligt nationell rätt.4. Den behöriga myndigheten i värdlandet får, efter ett motiverat beslut som skall kunna göras till föremål för domstolsprövning enligt nationell rätt, vägra att godkänna en advokat som åberopar sig på bestämmelserna i denna artikel, om myndigheten anser att detta skulle strida mot allmänna intressen särskilt med hänsyn till disciplinära förfaranden, anmälningar eller andra händelser.5. De företrädare för den behöriga myndighet som bedömer ansökningen skall se till att den information som de fått del av behandlas konfidentiellt.6. En advokat, som får tillträde till advokatyrket i värdlandet enligt bestämmelserna i 1, 2 och 3, har, utöver rätten att använda yrkestiteln för advokatyrket i värdlandet, också rätt att använda hemlandsmedlemsstatens yrkestitel på hemlandets officiella språk eller ett av dess officiella språk.Artikel 11 Utövande av advokatverksamhet i grupp När verksamhet i advokatgrupper är tillåten i värdlandet för advokater som utövar sin verksamhet under den relevanta yrkestiteln i värdlandet, skall följande bestämmelser tillämpas för de advokater som vill utöva verksamhet under den titeln eller registrera sig under den titeln vid den behöriga myndigheten:1. En eller flera advokater som utövar verksamhet i ett värdland under hemlandets yrkestitel och som är medlemmar av samma advokatgrupp i hemlandet får i värdlandet utöva yrkesverksamhet vid en filial eller ett kontor som gruppen har inrättat. När de grundläggande reglerna i hemlandet för denna grupp är oförenliga med de grundläggande regler som följer av lagar eller andra författningar i värdlandet, skall emellertid värdlandets regler gälla i den utsträckning det är berättigat med hänsyn till det allmänna intresset att skydda klienter och tredje man.2. Varje medlemsstat skall ge två eller flera advokater som kommer från samma advokatgrupp eller samma hemland, och som utövar verksamhet på den statens territorium under hemlandets yrkestitel, möjlighet att utöva verksamhet i en advokatgrupp. Om värdlandet ger sina egna advokater möjlighet att bilda olika slags former för att utöva verksamhet i grupp, skall samma slags grupper kunna bildas av de ovan nämnda advokaterna. De villkor under vilka dessa advokater får bedriva gemensam verksamhet i värdlandet bestäms av värdlandets lagar och andra författningar.3. Värdlandet skall också vidta de åtgärder som är nödvändiga för utövande av gemensam verksamheta) för flera advokater som utövar verksamhet under hemlandets yrkestitel och som kommer från olika medlemsstater, ochb) för en eller flera av de advokater som avses i a och en eller flera advokater värdlandet.De villkor under vilka dessa advokater får bedriva gemensam verksamhet i värdlandet bestäms av värdlandets lagar och andra författningar.4. En advokat som önskar utöva verksamhet under hemlandets yrkestitel skall underrätta värdlandets behöriga myndighet om att han är medlem i en advokatgrupp i hemlandet och lämna alla relevanta upplysningar om denna grupp.5. Oavsett bestämmelserna i punkterna 1-4 får ett värdland, i den utsträckning som det förbjuder advokater som utövar verksamhet under värdlandets relevanta yrkestitel att utöva advokatverksamhet i en grupp som omfattar personer utanför advokatyrket, vägra en advokat som är registrerad under hemlandets yrkestitel att utöva verksamhet i värdlandet såsom medlem i sin advokatgrupp. Gruppen skall anses omfatta personer utanför advokatyrket om- dess kapital helt eller delvis ägs,- det namn under vilket den utövar sin verksamhet används, eller- beslutanderätten inom denna utövas de facto eller de jure,av personer som inte är advokater, i den betydelse som anges i artikel 1.2.När de grundläggande bestämmelserna för en sådan advokatgrupp i hemlandet inte är förenliga vare sig med de gällande bestämmelserna i värdlandet eller med bestämmelserna i första stycket, får värdlandet, oavsett de begränsningar som anges i punkt 1, förbjuda att en filial eller ett kontor öppnas på dess territorium.Artikel 12 Advokatgruppens namn Oavsett under vilka former advokater bedriver verksamhet under hemlandets yrkestitel, kan de använda namnet på den advokatgrupp de tillhör i hemlandet.Värdlandet får kräva att de, utöver det namn som anges i första stycket, anger gruppens rättsliga natur i hemlandet och/eller namnen på de personer i gruppen som utövar verksamhet i värdlandet.Artikel 13 Samarbete mellan värdlandets och hemlandets behöriga myndigheter och tystnadsplikt För att underlätta tillämpningen av detta direktiv och undvika att dess bestämmelser, i förekommande fall, används i syfte att kringgå de bestämmelser som är tillämpliga i värdlandet, skall värdlandets behöriga myndighet och hemlandets behöriga myndighet ha ett nära samarbete och ge varandra ömsesidig hjälp.De skall säkerställa att den information de utväxlar behandlas konfidentiellt.Artikel 14 Behöriga myndigheter Medlemsstaterna skall senast den 14 mars 2000 utse de myndigheter som är behöriga att ta emot ansökningar och fatta sådana beslut som anges i detta direktiv. De skall underrätta de andra medlemsstaterna och kommissionen därom.Artikel 15 Rapport från kommissionen Senast tio år efter direktivets ikraftträdande skall kommissionen rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av direktivet.Efter att ha genomfört allt nödvändigt samråd skall den i samband med rapporteringen lägga fram sina slutsatser med eventuella ändringar, som skulle kunna göras i det nu gällande systemet.Artikel 16 Införlivande 1. Medlemsstaterna skall senast den 14 mars 2000 anta de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast underrätta kommissionen om detta.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser, skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas aven sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter för hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de viktigaste bestämmelserna i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 17 Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Artikel 18 Adressater Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 16 februari 1998.På Europaparlamentets vägnarJ. M. GIL-ROBLESOrdförandePå rådets vägnarJ. CUNNINGHAMOrdförande(1) EGT C 128, 24.5.1995, s. 6 ochEGT C 355, 25.11.1996, s. 19.(2) EGT C 256, 2.10.1995, s. 14.(3) Europaparlamentets yttrande av den 19 juni 1996 (EGT C 198, 8.7.1996, s. 85), rådets gemensamma ståndpunkt av den 24 juli 1997 (EGT C 297, 29.9.1997, s. 6), Europaparlamentets beslut av den 19 november 1997. (Rådets beslut av den 15 december 1997.)(4) EGT L 19, 24.1.1989, s. 16.(5) EGT L 78, 26.3.1977, s. 17. Direktivet senast ändrat genom 1994 års anslutningsakt.(6) Rec. 1988, s. 1123.


title: Kommissionens direktiv 2014/84/EU av den 30 juni 2014 om ändring av tillägg A till bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/48/EG om leksakers säkerhet, vad gäller nickel  Text av betydelse för EES

text:
               1.7.2014

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 192/49

         KOMMISSIONENS DIREKTIV 2014/84/EU
   av den 30 juni 2014
   om ändring av tillägg A till bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/48/EG om leksakers säkerhet, vad gäller nickel
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/48/EG av den 18 juni 2009 om leksakers säkerhet (1), särskilt artikel 46.3, och
   av följande skäl:

               (1)

               I direktiv 2009/48/EG fastställs allmänna krav för ämnen som klassificeras som cancerogena, mutagena eller reproduktionstoxiska (nedan kallade CMR-ämnen) enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (2). CMR-ämnen i kategori 2 får inte användas i leksaker, i leksakers beståndsdelar eller i mikrostrukturellt urskiljbara delar av leksaker, utom om de ingår i separata koncentrationer som är lika stora eller mindre än de relevanta koncentrationer som fastställs för klassificering av blandningar som innehåller dessa ämnen, om de är oåtkomliga för barn eller om ett beslut fattats om att tillåta deras användning. Kommissionen kan tillåta användning av CMR-ämnen i kategori 2 i leksaker om användningen av ett ämne har utvärderats av den vetenskapliga kommittén och befunnits säker, särskilt med tanke på exponeringen, och ämnet inte är förbjudet för användning i konsumentvaror enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (3). Tillägg A till bilaga II till direktiv 2009/48/EG innehåller en förteckning över CMR-ämnen och deras tillåtna användning.

               (2)

               Nickel (CAS-nr 7440-02-0) är en typisk metall som primärt används vid framställning av nickelhaltiga legeringar (inklusive rostfritt stål), vid förnickling, vid framställning av nickelhaltiga produkter, t.ex. batterier och svetselektroder, och vid framställning av kemikalier som innehåller nickel. Nickel används också i leksaker på grund av sin motståndskraft mot korrosion och sin höga elektriska konduktivitet, t.ex. i modelljärnvägar och batterikontakter.

               (3)

               Nickel klassificeras i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008 som ett cancerogent ämne i kategori 2. Eftersom det inte finns några specifika krav för nickel får det ingå i leksaker i koncentrationer som är lika stora eller mindre än de relevanta koncentrationer som fastställts för klassificering av nickelhaltiga blandningar som CMR-ämnen, dvs. 1 %.

               (4)

               Nickel har varit föremål för en omfattande utvärdering enligt rådets förordning (EEG) nr 793/93 (4). I EU:s riskbedömningsrapport från 2008 (European Union Risk Assessment Report) (5) fann man vid bedömningen av nickel i yrkessammanhang att det behövs ytterligare studier för att bedöma dess cancerframkallande egenskaper vid inandning. I 2009 års addendum (6) till EU:s riskbedömningsrapport, som utarbetades i enlighet med övergångsbestämmelserna enligt förordning (EG) nr 1907/2006, drogs slutsatsen att inga ytterligare åtgärder krävdes på unionsnivå. Resultaten av en tvåårig studie av metallens cancerframkallande effekt hos råttor som fick inandas metalliskt nickel tydde nämligen inte på att det krävdes en översyn av den befintliga klassificeringen.

               (5)

               Genom tillägg A till bilaga II till direktiv 2009/48/EG är användning av nickel redan tillåten i rostfritt stål i leksaker, eftersom den har visat sig vara säker där i fråga om cancerframkallande egenskaper.

               (6)

               För att kunna bedöma hälsorisken i samband med förekomsten av metalliskt nickel i elektriska leksaker (plätering, beläggning och legeringar som tillför elektrisk ledningsförmåga) begärde kommissionen att vetenskapliga kommittén för hälso- och miljörisker (nedan kallad kommittén) skulle yttra sig i frågan. Kommittén konstaterar i sitt yttrande ”Assessment of the Health Risks from the Use of Metallic Nickel (CAS No 7440-02-0) in Toys”, som antogs den 25 september 2012, att det inte föreligger någon tumörrisk på grund av nickelexponering vid hantering av leksaker, eftersom det är ytterst osannolikt att man skulle kunna inandas metalliskt nickel från leksaker. Kommittén konstaterar vidare att användningen av nickel i leksaksdelar som gör att elektriska leksaker fungerar korrekt innebär en mycket låg risk för exponering för nickel genom munnen och huden. Orsaken är de begränsningar som reglerar hur mycket nickel metallhaltiga leksaksdelar får avge, de metallhaltiga delarnas begränsade tillgänglighet och den begränsade ytan hos nickelhaltiga leksaksdelar som gör att elektriska leksaker fungerar korrekt. Således förväntar sig kommittén inga hälsorisker.

               (7)

               Enligt punkt 5 c ii i del III i bilaga II till direktiv 2009/48/EG får användning av CMR-ämnen i kategori 2 inte tillåtas om ämnet är förbjudet att användas i konsumentvaror enligt förordning (EG) nr 1907/2006. Genom post 27 i bilaga XVII till den förordningen begränsas användningen av nickel endast i inlägg som efter håltagning placeras i öron eller andra delar av människokroppen, i varor som är avsedda att komma i direkt och långvarig kontakt med huden och i varor som är avsedda att komma i direkt och långvarig kontakt med huden om dessa har en nickelfri beläggning. Begränsningarna i post 27 i bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006 innebär inte något fullständigt förbud mot användning i alla konsumentvaror enligt den förordningen. Det här direktivet bör inte påverka tillämpningen av post 27 i bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006 på leksaker i form av produkter som är avsedda att komma i direkt och långvarig kontakt med huden.

               (8)

               Direktiv 2009/48/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

               (9)

               De åtgärder som föreskrivs i det här direktivet är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 47 i direktiv 2009/48/EG.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Tillägg A till bilaga II till direktiv 2009/48/EG ska ersättas med följande:

         ”Tillägg A

            Förteckning över CMR-ämnen och deras tillåtna användning i enlighet med punkterna 4, 5 och 6 i del III

                     Ämne

                     Klassificering

                     Tillåten användning

                     Nickel

                     CMR 2

                     I leksaker och leksaksdelar som är gjorda av rostfritt stål.
                     I leksaksdelar som är avsedda att leda elektrisk ström.”

   Artikel 2
   1.   Medlemsstaterna ska senast den 1 juli 2015 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser.
   De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 juli 2015.
   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.
   2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
   Artikel 3
   Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Artikel 4
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Bryssel den 30 juni 2014.

            På kommissionens vägnar

         José Manuel BARROSO

            Ordförande

      (1)  EUT L 170, 30.6.2009, s. 1.

      (2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).

      (3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1).

      (4)  Rådets förordning (EEG) nr 793/93 av den 23 mars 1993 om bedömning och kontroll av risker med existerande ämnen (EGT L 84, 5.4.1993, s. 1).

      (5)  http://echa.europa.eu/documents/10162/cefda8bc-2952-4c11-885f-342aacf769b3

      (6)  http://echa.europa.eu/documents/10162/13630/nickel_denmark_en.pdf


Avis juridique important

|

31993L0057

Rådets direktiv 93/57/EEG av den 29 juni 1993 om ändring av bilagorna till direktiven 86/362/EEG och 86/363/EEG om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på spannmål respektive livsmedel av animaliskt ursprung

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 211 , 23/08/1993 s. 0001 - 0005 Finsk specialutgåva Område 3 Volym 52 s. 0003  Svensk specialutgåva Område 3 Volym 52 s. 0003

RÅDETS DIREKTIV 93/57/EEG av den 29 juni 1993 om ändring av bilagorna till direktiven 86/362/EEG och 86/363/EEG om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på spannmål respektive livsmedel av animaliskt ursprungEUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 86/362/EEG av den 24 juli 1986 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på spannmål(1), särskilt artikel 11 i detta,med beaktande av rådets direktiv 86/363/EEG av den 24 juli 1986 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på livsmedel av animaliskt ursprung(2), särskilt artikel 11 i detta,med beaktande av kommissionens förslag, ochmed beaktande av följande:Nomenklaturen i bilaga 1 till direktiv 86/362/EEG respektive 86/363/EEG bör uppdateras så att den stämmer överens med kommissionens förordning (EEG) nr 2587/91(3).Bilaga 1 till direktiv 86/362/EEG bör samtidigt utvidgas till att förutom råris och oskalat ris omfatta skalat ris samt polerat och delvis polerat ris eftersom en betydande del av riset omsätts i dessa former.Med bakgrund av de tekniska och vetenskapliga framstegen samt de hälsomässiga och jordbruksmässiga kraven, bör bilaga 2 till direktiv 86/363/EEG kompletteras vad gäller bestämmelserna för fastställande av gränsvärden för fågelägg och äggulor samt fastställa gränsvärden för de bekämpningsmedelsrester som är uppräknade där. Denna bilaga bör av tydlighetsskäl utges i en kodifierad version.Med bakgrund av de tekniska och vetenskapliga framstegen är det på samma sätt önskvärt att ändra direktiv 86/362/EEG och 86/363/EEG genom att lägga till bestämmelser för andra bekämpningsmedelsrester på och i spannmål och livsmedel av animaliskt ursprung, nämligen acefat, benomyl, karbendazim, klorpyrifos, klorpyrifos-metyl, klortalonil, cypermetrin, deltametrin, fenvalerat, glyfosat, imazalil, iprodion, mankozeb, maneb, metamidofos, metiram, permetrin, procymidon, propineb, tiofanat-metyl, vinklozolin och zineb.Den tillgängliga informationen är dock otillräcklig för vissa kombinationer av bekämpningsmedel och spannmål/livsmedel av animaliskt ursprung; det krävs en tidsperiod på högst fyra år för att samla in sådan information. Därför bör det fastställas gränsvärden med denna information som grund senast den 1 januari 1998; vid avsaknad av information vid den tidpunkten fastställes gränsvärdena normalt till ifrågavarande bekämpningsmedels bestämningsgräns.För att uppskatta kostintaget av bekämpningsmedelsrester bör man om möjligt fastställa gränsvärden samtidigt för enskilda bekämpningsmedel i alla viktigare beståndsdelar av kosten. Dessa gränsvärden skall representera minsta möjliga kvantitet av bekämpningsmedel för att erhålla tillräcklig kontroll, använd på ett sådan sätt att resthalten är den minsta praktiskt möjliga och toxikologiskt godtagbar.De gränsvärden som fastställs i detta direktiv bör ses över i samband med den omvärdering av aktiva ämnen som skall företas som led i det arbetsprogram som beskrivs i artikel 8.2 i rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppandet av växtskyddsprodukter på marknaden(4).HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Direktiv 86/362/EEG ändras på följande sätt:1. Bilaga 1 skall ersättas med följande:">Plats för tabell>"2. Följande bekämpningsmedelsrester skall läggas till del A i bilaga II.>Plats för tabell>Artikel 2 Direktiv 86/363/EEG ändras på följande sätt:1. Bilaga 1 skall ersättas med följande:>Plats för tabell>2 Den tidigare bilaga 2 skall betecknas bilaga 2, del A, och skall se ut på följande sätt:>Plats för tabell>3. Följande skall läggas till i bilaga 2:"DEL B>Plats för tabell>"Artikel 3 Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar eller andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 31 december 1993.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall dessa innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.Artikel 4 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Luxemburg den 29 juni 1993.På rådets vägnarS. AUKENOrdförande(1) EGT nr L 221, 7.8.1986, s. 37. Senast ändrat genom direktiv 90/654/EEG (EGT nr L 353, 17. 12. 1990, s. 48).(2) EGT nr L 221, 7.8.1986, s. 43.(3) EGT nr L 259, 26.7.1991, s. 1.(4) EGT nr L 230, 19.8.1991, s. 1.


title: Kommissionens direktiv 2014/79/EU av den 20 juni 2014 om ändring av tillägg C till bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/48/EG om leksakers säkerhet vad gäller TCEP, TCPP och TDCP  Text av betydelse för EES

text:
               21.6.2014

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 182/49

         KOMMISSIONENS DIREKTIV 2014/79/EU
   av den 20 juni 2014
   om ändring av tillägg C till bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/48/EG om leksakers säkerhet vad gäller TCEP, TCPP och TDCP
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/48/EG av den 18 juni 2009 om leksakers säkerhet (1), särskilt artikel 46.2, och
   av följande skäl:

               (1)

               Ämnet tris-(2-kloretyl)-fosfat (TCEP), CAS-nr 115-96-8, är en fosfatester som används som flamhämmande mjukgörare i polymerer. De viktigaste industrigrenar där TCEP har använts är bygg- och anläggningssektorn, möbelindustrin och textilindustrin. TCEP är enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (2) klassificerat som cancerframkallande i kategori 2 och reproduktionstoxiskt i kategori 1B.

               (2)

               I direktiv 2009/48/EG fastställs allmänna krav på ämnen som är klassificerade som cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska (CMR-ämnen) enligt förordning (EG) nr 1272/2008. Sådana ämnen får inte användas i leksaker, i beståndsdelar i leksaker eller mikrostrukturellt urskiljbara delar av leksaker, såvida de inte är oåtkomliga för barn, är tillåtna enligt ett kommissionsbeslut eller ingår i separata koncentrationer som är lika stora som eller mindre än de relevanta koncentrationer som fastställts för klassificering av blandningar som innehåller dem som CMR-ämnen. Eftersom särskilda krav saknas får TCEP därför finnas i leksaker i koncentrationer som är lika stora som eller mindre än de relevanta koncentrationer som har fastställts för klassificering av blandningar som innehåller ämnet som CMR-ämnen, nämligen 0,5 % från och med den 20 juli 2013 och 0,3 % från och med den 1 juni 2015.

               (3)

               TCEP genomgick 2009 en heltäckande bedömning i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 793/93 av den 23 mars 1993 om bedömning och kontroll av risker med existerande ämnen (3). Riskbedömningsrapporten, med titeln European Union Risk assessment on TCEP, visar att TCEP lätt migrerar, och vid intag leder till toxicitet i njure, lever och hjärna, vilket vållar kroppsskador och potentiellt cancer.

               (4)

               Riskbedömningsrapporten visar också att inget TCEP producerats i EU sedan 2001. Dess användning i EU hade också minskat, då TCEP successivt ersätts med andra flamskyddsmedel. Dock kan det inte uteslutas att TCEP förekommer i leksaker, eftersom de flesta leksaker på marknaden i EU är importerade och alltså tillverkade utanför EU.

               (5)

               För att bedöma hälsoeffekterna av TCEP i leksaker och lämpligheten av de allmänna gränsvärdena i direktiv 2009/48/EG för TCEP som CMR-ämne skickade kommissionen en begäran om yttrande till vetenskapliga kommittén för hälso- och miljörisker (SCHER). I sitt yttrande, antaget den 22 mars 2012 med titeln Opinion on tris(2-chloroethyl)phosphate (TCEP) in toys, noterar kommittén att hälsoeffekter (särskilt påverkan på njurar) har iakttagits efter upprepad exponering för 12 mg TCEP/kg kroppsvikt per dag. Kommittén noterar vidare att de TCEP-halter som den danska Miljøstyrelsen påträffat i leksaker (0,5–0,6 %), enligt rapporten Kortlægning af parfumestoffer i legetøj og småbørnsartikler. Kortlægning af kemiske stoffer i forbrugerprodukter, utgör en risk för barn, även om man inte räknar med andra exponeringar. När kommittén beaktar TCEP-exponeringen från andra källor än leksaker (t.ex. luft och damm) drar den slutsatsen att ingen ytterligare exponering från leksaker kan anses vara säker, och rekommenderar att gränsvärdet för TCEP i leksaker sätts vid en tillräckligt känslig analysmetods bestämningsgräns.

               (6)

               Med beaktande av detta förefaller de allmänna gränsvärden på 0,5 % och 0,3 % som nämns i direktiv 2009/48/EG olämpliga för skyddet av barns hälsa. Efter samråd med de berörda parterna sattes den tillräckligt känsliga analysmetodens bestämningsgräns för TCEP till 5 mg/kg. Eftersom denna gräns utgör bestämningsgränsen bygger den inte på någon toxikologisk metod.

               (7)

               Utöver TCEP bedömde kommittén även TCEP:s halogenerade alternativ, närmare bestämt tris[2-klor-1-(klormetyl)etyl]fosfat (TDCP), CAS-nr 13674-87-8, och tris(2-klor-1-metyletyl)fosfat (TCPP), CAS-nr 13674-84-5, i samma yttrande av den 22 mars 2012. Dessa alternativ bedömdes 2008 enligt förordning (EEG) nr 793/93.

               (8)

               I sitt yttrande tillstyrkte kommittén slutsatserna i riskbedömningarna av alternativen, nämligen att det finns tillräckliga uppgifter om strukturer, fysikaliska och kemiska egenskaper, toxikokinetik och mutagena profiler för TCEP, TDCP och TCPP för att en jämförelse med strukturlika ämnen ska vara motiverad, och att det alltså finns betänkligheter för att TCPP kan vara cancerframkallande genom en icke-genotoxisk mekanism. På grundval av jämförelsen anser kommittén att bedömningen av TCEP även kan tillämpas på dess halogenerade alternativ, om de används vid leksakstillverkning.

               (9)

               TDCP är enligt förordning (EG) nr 1272/2008 klassificerat som cancerframkallande i kategori 2, medan TCPP visserligen inte är klassificerat men ändå enligt kommitténs bedömning kan inge betänkligheter i förhållande till cancerframkallande egenskaper. I enlighet med ovannämnda överväganden om TCEP och kommitténs yttrande bör därför gränsvärdena för TDCP och TCPP också sättas till 5 mg/kg.

               (10)

               Enligt direktiv 2009/48/EG får särskilda gränsvärden för kemikalier för att skydda barns hälsa fastställas i förekommande fall, för leksaker avsedda för barn under tre år eller andra leksaker avsedda att stoppas i munnen.

               (11)

               Direktiv 2009/48/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

               (12)

               De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 47 i direktiv 2009/48/EG.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Tillägg C till bilaga II till direktiv 2009/48/EG ska ersättas med följande:

         ”Tillägg C

      Särskilda gränsvärden för kemikalier som används i leksaker som är avsedda för barn under 36 månader eller i andra leksaker som är avsedda att stoppas i munnen, vilka antagits i enlighet med artikel 46.2

                  Ämne

                  CAS-nr

                  Gränsvärde

                  TCEP

                  115-96-8

                  5 mg/kg (halt)

                  TCPP

                  13674-84-5

                  5 mg/kg (halt)

                  TDCP

                  13674-87-8

                  5 mg/kg (halt)”

   Artikel 2
   1.   Medlemsstaterna ska senast den 21 december 2015 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.
   De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 21 december 2015.
   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.
   2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
   Artikel 3
   Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Artikel 4
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Bryssel den 20 juni 2014.

            På kommissionens vägnar

         José Manuel BARROSO

            Ordförande

      (1)  EUT L 170, 30.6.2009, s. 1.

      (2)  EUT L 353, 31.12.2008, s. 1.

      (3)  EGT L 84, 5.4.1993, s. 1.