Avis juridique important

|

31996L0062

Rådets direktiv 96/62/EG av den 27 september 1996 om utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 296 , 21/11/1996 s. 0055 - 0063

RÅDETS DIREKTIV 96/62/EG av den 27 september 1996 om utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130s.1 i detta,med beaktande av kommissionens förslag (1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),i enlighet med det i artikel 189c i fördraget angivna förfarandet (3), ochmed beaktande av följande:Enligt det femte miljöåtgärdsprogrammet av år 1992, vars allmänna inriktning rådet och medlemsstaternas regeringars företrädare, samlade i rådet, godkände genom resolution 93/C 138/01 av den 1 februari 1993 (4), bör det göras ändringar i nu gällande lagstiftning om luftföroreningar. I programmet rekommenderas att långsiktiga mål för luftkvalitet uppställs.För att miljön som helhet och människors hälsa skall kunna skyddas bör koncentrationer av skadliga luftföroreningar undvikas, hindras eller minskas och gränsvärden eller tröskelvärden fastställas för nivån på luftföroreningar.Dessa gränsvärden eller tröskelvärden kan behöva kompletteras eller ersättas med målvärden för att det skall vara möjligt att beakta de särskilda mekanismerna för ozonbildning.De numeriska värden som tillämpas på gränsvärden, tröskelvärden och, vad avser ozon, målvärden och/eller gränsvärden och tröskelvärden, bör bygga på resultaten av internationellt forskningsarbete på det aktuella området.Kommissionen bör genomföra undersökningar för att analysera hur olika föroreningar och föroreningskällor samverkar samt hur klimatförhållandena påverkar effekterna av de föroreningar som undersöks inom ramen för det här direktivet.Luftkvaliteten bör utvärderas i förhållande till gränsvärden och/eller tröskelvärden och, vad avser ozon, målvärden och/eller gränsvärden, med beaktande av storleken på de befolkningar och de ekosystem som utsätts för luftföroreningar samt till miljön.För att utvärderingarna av luftkvalitet som grundas på mätningar i medlemsstaterna skall kunna jämföras bör provtagningsplatsernas lokalisering och antal samt metoderna för referensvärdesmätningar fastställas när tröskelvärdena, gränsvärdena och målvärdena fastställs.För att andra metoder för bedömning av luftkvaliteten än direkta mätningar också skall kunna användas är det nödvändigt att fastställa kriterier för användning av och krav på exakthet för dessa metoder.De allmänna åtgärderna enligt detta direktiv bör kompletteras med särskilda åtgärder om vilka beslut som skall fattas för varje ämne.Dessa särskilda åtgärder bör antas så snart som möjligt så att de allmänna målen med detta direktiv kan uppnås.Preliminära och representativa uppgifter om föroreningsnivåerna bör insamlas.För att kunna skydda miljön som helhet och människors hälsa är det nödvändigt att medlemsstaterna, om gränsvärdena överskrids, vidtar åtgärder som gör det möjligt att säkerställa att värdena respekteras inom den angivna tidsfristen.Medlemsstaternas åtgärder bör vidtas med beaktande av de krav som ställs i föreskrifterna om driften av industrianläggningar i enlighet med gemenskapslagstiftningen på området för integrerade åtgärder för att förebygga och minska föroreningar, om denna lagstiftning är tillämplig.Det kan vara lämpligt att fastställa tillfälliga marginaler för överskridande av gränsvärdet eftersom det krävs tid för att införa åtgärderna och för att dessa skall få effekt.Det kan finnas områden i medlemsstaterna där föroreningsnivåerna överstiger gränsvärdet men ändå ligger inom marginalen för tillåtet överskridande. Gränsvärdet bör respekteras inom den fastställda tidsfristen.Medlemsstaterna bör samråda med varandra om nivån på ett visst förorenande ämne överskrider eller riskerar att överskrida gränsvärdet med tillägg för marginalen för överskridande eller, i förekommande fall, tröskelvärdet, till följd av en betydande förorening med ursprung i en annan medlemsstat.Fastställande av tröskelvärden vid vilka förebyggande åtgärder bör vidtas kommer att göra det möjligt att begränsa föroreningsepisodernas verkningar på människors hälsa.I sådana zoner och tätbebyggda områden där föroreningsnivåerna understiger gränsvärdena bör medlemsstaterna sträva efter att bevara den bästa luftkvalitet som är förenlig med en hållbar utveckling.I syfte att underlätta hanteringen och jämförelsen av insamlade uppgifter bör dessa överlämnas till kommissionen i standardiserad form.Genomförandet av en omfattande politik för utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten måste vila på en solid teknisk och vetenskaplig grund samt bygga på ett fortlöpande utbyte av synpunkter med medlemsstaterna.Det är nödvändigt att undvika att i onödan öka den mängd information som medlemsstaterna skall överlämna. Den information som kommissionen samlar in inom ramen för genomförandet av detta är användbar för Europeiska miljöbyrån, och kommissionen kan därför överlämna informationen till byrån.Det kan vara nödvändigt att anpassa kriterierna och metoderna för utvärdering av luftkvaliteten till vetenskapliga och tekniska framsteg samt att utarbeta de regler som är nödvändiga för utbyte av sådan information som skall tillhandahållas enligt detta direktiv. I syfte att underlätta detta arbete bör det upprättas ett förfarande för nära samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen inom en kommitté.Kommissionen bör, i syfte att främja ett ömsesidigt informationsutbyte mellan medlemsstaterna och Europeiska miljöbyrån, vart tredje år med hjälp av miljöbyrån offentliggöra en rapport om luftkvaliteten i gemenskapen.De ämnen som redan omfattas av direktiv 80/779/EEG av den 15 juli 1980 om gränsvärden och vägledande värden för luftkvalitet med avseende på svaveldioxid och svävande partiklar (5), rådets direktiv 82/884/EEG av den 3 december 1982 om gränsvärde för bly i luften (6), direktiv 85/203/EEG av den 7 mars 1985 om luftkvalitetsnormer för kvävedioxid (7) och direktiv 92/75/EEG av den 21 september 1992 om luftförorening genom ozon (8) bör behandlas först.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Mål Det allmänna målet med detta direktiv är att definiera de grundläggande principerna för en gemensam strategi som syftar till- att definiera och uppställa mål för luftkvaliteten inom gemenskapen, så att skadliga effekter för människors hälsa och för miljön i allmänhet kan undvikas, förebyggas och minskas,- att utvärdera luftkvaliteten i medlemsstaterna med gemensamma metoder och kriterier som grund,- att relevant information om luftkvaliteten skall finnas tillgänglig i tillräcklig omfattning och att allmänheten skall informeras om den, bl.a. genom tröskelvärden, och- att luftkvaliteten skall bibehållas när den är god och att den i övriga fall skall förbättras.Artikel 2 Definitioner I detta direktiv avses med1. luften: utomhusluften i troposfären med undantag för arbetsplatser,2. förorening: varje ämne som människan direkt eller indirekt tillför luften och som kan ha skadliga effekter på människors hälsa eller på miljön i dess helhet,3. nivå: koncentration av en förorening i luften eller deposition av en förorening på ytor, vid ett givet tillfälle,4. utvärdering: varje metod som används för att mäta, beräkna, förutse eller uppskatta nivån för en viss förorening i luften,5. gränsvärde: en nivå, fastställd på vetenskaplig grund i syfte att undvika, förebygga eller minska de skadliga effekterna på människors hälsa och/eller på miljön i dess helhet, som skall uppnås inom en viss tidsfrist och som inte får överskridas sedan den nåtts,6. målvärde: en nivå som fastställts för att på lång sikt bättre kunna undvika skadliga effekter på människors hälsa och/eller på miljön i dess helhet, och som i största möjliga mån skall uppnås inom en viss tid,7. tröskelvärde: en nivå utöver vilken en kortvarig exponering utgör en risk för människors hälsa och vid vilken medlemsstaterna omedelbart skall vidta åtgärder enligt detta direktiv,8. toleransmarginal: det procenttal med vilken gränsvärdet får överskridas på de villkor som fastställs i artiklarna i det följande,9. zon: del av medlemsstaternas territorium som avgränsats av dessa,10. tätbebyggelse: zon som utmärks av en befolkningskoncentration på mer än 250 000 invånare eller, om befolkningskoncentrationen är högst 250 000 invånare, en sådan befolkningstäthet per km² att utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten från medlemsstaternas sida är motiverad.Artikel 3 Genomförande och ansvarsfördelning För genomförandet av detta direktiv skall medlemsstaterna utse behöriga myndigheter och organ på lämplig nivå med uppgift att- genomföra detta direktiv,- utvärdera luftkvaliteten,- godkänna mätutrustning (metoder, instrument, nätverk, laboratorier),- säkerställa kvaliteten hos mätningar som utförts med hjälp av mätutrustningen genom att kontrollera att denna utrustning uppfyller kvalitetskraven, särskilt genom interna kvalitetskontroller som utförs i överensstämmelse med bl.a. de krav som gäller enligt europeiska standarder för kvalitetssäkring,- utföra analyser av utvärderingsmetoder, och- inom sitt territorium samordna gemenskapsprogram för kvalitetssäkring som organiseras av kommissionen.När medlemsstaterna lämnar de uppgifter som avses i första stycket till kommissionen, skall de göra dem tillgängliga för allmänheten.Artikel 4 Fastställande av gränsvärden och tröskelvärden för luft 1. För de föroreningar som räknas upp i bilaga I skall kommissionen för rådet lägga fram förslag om fastställande av gränsvärden och, på lämpligt sätt, tröskelvärden enligt följande tidtabell:- Senast den 31 december 1996 för föroreningarna 1-5.- I enlighet med artikel 8 direktiv 97/72/EEG för ozon.- Senast den 31 december 1997 för föroreningarna 7 och 8.- Så snart som möjligt, doch senast den 31 december 1999, för föroreningarna 7-13.När gränsvärdena och, när så är lämpligt, tröskelvärdena fastställs skall de faktorer som anges i bilaga II tjäna som vägledning.Vad beträffar ozon skall de särskilda bildningsmekanismerna för denna förorening beaktas i förslagen, vilka i detta syfte kan föreskriva målvärden och/eller gränsvärden.Om ett målvärde för ozon överskrids skall medlemsstaterna informera kommissionen om de åtgärder som vidtagits för att nå detta värde. På grundval av denna information skall kommissionen utvärdera om ytterligare åtgärder är nödvändiga på gemenskapsnivå och, om så är fallet, förelägga rådet förslag om detta.Vad beträffar övriga föroreningar skall kommissionen för rådet lägga fram förslag om fastställande av gränsvärden och, när så är lämligt, tröskelvärden, om det med hänsyn till framsteg som förs på det vetenskapliga området och med beaktande av de kriterier som anges i bilaga III framstå som nödvändigt att inom gemenskapen undvika, förebygga eller minska de skadliga effekterna av dessa föroreningar på människors hälsa och/eller miljön i dess helhet.2. Kommissionen skall sörja för att utvärdera de faktorer som de gräns- och målvärden som anges i punkt 1 grundar sig på genom att beakta de senaste rönen i den vetenskapliga forskningen inom berörda epidemiologiska områden och de senaste framstegen inom metrologin.3. När gränsvärdena och tröskelvärdena bestäms skall kriterier och metoder fastställas i följande avseenden:a) Mätningar som skall användas vid genomförandet av de bestämmelser som avses i punkt 1,- lokaliseringen av provtagningsplatserna,- minsta antalet provtagningsplatser, och- referensmetoder för mätningar och provtagningar.b) Användningen av andra metoder för utvärdering av luftkvaliteten, särskildt modellering,- den rumsliga upplösningen för modelleringen och objektiva utvärderingsmetoder, och- referensmetoder för modelleringen.Kriterierna och metoderna skall fastställas för varje förorening för sig med beaktande av tätbebyggelsens omfattning eller föroreningsnivåerna i de studerade zonerna.4. För att hänsyn skall kunna tas till de faktiska nivåerna för en viss förorening får rådet, när det fastställer gränsvärdena och de tidsfrister som är nödvändiga för att genomföra åtgärder för en förbättring av luftkvaliteten, också fastställa en marginal inom vilken gränsvärdet tillfälligt får överskridas.Denna marginal skall minskas på det sätt som kommer att bestämmas för varje förorening för sig, så att gränsvärdet nås senast vid utgången av den tidsfrist som skall fastställas för varje förorening i anslutning till fastställandet av gränsvärdet.5. I enlighet med fördraget skall rådet anta de bestämmelser som avses i punkt 1 samt i punkterna 3 och 4.6. Om en medlemsstat vidtar strängare åtgärder än de som avses i bestämmelser enligt punkt 5 skall den informera kommissionen om detta.7. Om en medlemsstat avser att fastställa gränsvärden eller tröskelvärden för föroreningar som inte anges i bilaga I och som inte omfattas av gemenskapsbestämmelser om luftkvaliteten inom gemenskapen, skall den informera kommissionen om detta i god tid. Kommissionen är skyldig att i god tid ge svar på frågan huruvida åtgärder behöver vidtas på gemenskapsnivå i enlighet med de kriterier som anges i bilaga III.Artikel 5 Preliminär utvärdering av luftkvaliteten De medlemsstater som inte har tillgång till representativa mätningar av föroreningsnivåerna för alla zoner och all tätbebyggelse skall genomföra representativa mätningar, undersökningar och utvärderingar för att ha tillgång till sådana uppgifter i god tid före genomförandet av de bestämmelser som avses i artikel 4.1.Artikel 6 Utvärdering av luftkvaliteten 1. När gränsvärdena och tröskelvärdena fastställts skall luftkvaliteten utvärderas för hela det territorium som omfattas av medlemsstaterna i enlighet med denna artikel.2. I enlighet med de kriterier som avses i artikel 4.3 och för de föroreningar som är relevanta med hänsyn till bestämmelserna i denna punkt, är mätningar obligatoriska i följande zoner:- Tätbebyggelse enligt definitionen i artikel 2.10.- Zoner i vilka nivåerna ligger mellan gränsvärdena och de nivåer som avses i punkt 3.- Övriga zoner där nivåerna överskrider gränsvärdena.Mätningarna får kompletteras med modelleringsmetoder för att nödvändig information om luftkvaliteten skall kunna erhållas.3. När luftkvaliteten utvärderas får en kombination av mätningar och modelleringsmetoder användas, förutsatt att nivåerna under en representativ tidsrymd understiger en viss nivå under gränsvärdet vilken skall fastställas i enlighet med de bestämmelser som avses i artikel 4.5.4. Om nivåer understiger en viss nivå som skall fastställas i enlighet med de bestämmelser som avses i artikel 4.5, är det tillåtet att enbart använda modelleringsmetoder eller objektiv uppskattning för att undersöka nivåerna. Denna regel gäller dock inte för tätbebyggelse i fråga om de föroreningar för vilka tröskelvärden har fastställts i de bestämmelser som avses i artikel 4.5.5. När föroreningar skall mätas skall mätningarna utföras på fasta punkter, antingen kontinuerligt eller enligt slumpvist urval. Mätningarna skall vara så många att det går att fastställa de uppmätta nivåerna.Artikel 7 Förbättrad luftkvalitet Allmänna krav 1. Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att gränsvärdena respekteras.2. De åtgärder som vidtas för att uppnå målen i detta direktiv skalla) utformas med beaktande av ett samordnat betraktelsesätt för att skydda luft, vatten och mark,b) inte motverka gemenskapslagstiftningen om skydd för arbetstagarnas hälsa och säkerhet på arbetsplatserna, ochc) inte ha betydande negativa effekter för miljön i övriga medlemsstater.3. Medlemsstaterna skall upprätta handlingsplaner i vilka anges de åtgärder som skall vidtas på kort sikt, om det är risk för att fastställda gränsvärden och/eller tröskelvärden överskrids, så att risken för ett överskridande minskas och varaktigheten för detta begränsas. Dessa planer kan, beroende på det enskilda fallet, innehålla föreskrifter om kontrollåtgärder och, om så är nödvändigt, ett tillfälligt avbrytande av de verksamheter som bidrar till att gränsvärdena överskrids, däri inbegripet biltrafiken.Artikel 8 Bestämmelser som gäller i zoner där nivåerna överskrider gränsvärdet 1. Medlemsstaterna skall upprätta en förteckning över de zoner och den tätbebyggelse i vilka nivåerna för en eller flera föroreningar överskrider gränsvärdet plus toleransmarginalen.Om ingen toleransmarginal fastställts för en viss förorening skall de zoner och den tätbebyggelse där nivån för föroreningen överskrider gränsvärdet jämställas med de zoner och den tätbebyggelse som avses i första stycket, och punkterna 3, 4 och 5 i det följande tillämpas.2. Medlemsstaterna skall upprätta en förteckning över zoner och tätbebyggelse där nivåerna för en eller flera föroreningar ligger mellan gränsvärdet och gränsvärdet plus toleransmarginalen.3. I zoner och tätbebyggelse enligt punkt 1 skall medlemsstaterna se till att en plan eller ett program utarbetas eller genomförs som gör det möjligt att nå gränsvärdet inom den tidsfrist som fastställts.Planen eller programmet, till vilken eller vilket allmänheten skall ha tillgång, skall innehålla åtminstone de uppgifter som räknas upp i bilaga IV.4. I zoner och tätbebyggelse enligt punkt 1 där nivån för mer än en förorening överskrider gränsvärdet skall medlemsstaterna utarbeta en samordnad plan som omfattar samtliga aktuella föroreningar.5. Kommissionen skall regelbundet kontrollera genomförandet av planerna och programmen enligt punkt 3 och därvid granska gjorda framsteg och hur luftföroreningarna kan komma att utvecklas.6. Om nivån för en viss förorening överskrider eller riskerar att överskrida gränsvärdet med tillägg av toleransmarginalen eller, i förekommande fall, tröskelvärdet, och detta sker som följd av en betydande förorening med ursprung i en annan medlemsstat, skall de berörda medlemsstaterna samråda i syfte att avhjälpa situationen. Kommissionen kan biträda vid dessa konsultationer.Artikel 9 Krav som gäller zoner i vilka nivåerna underskrider gränsvärdet Medlemsstaterna skall upprätta en förteckning över zoner och tätbebyggelse där nivåerna för föroreningarna understiger gränsvärdena.I dessa zoner och denna tätbebyggelse skall medlemsstaterna bibehålla föroreningsnivåerna under gränsvärdena och sträva efter att bevara den bästa luftkvalitet som är förenlig med en hållbar utveckling.Artikel 10 Bestämmelser som gäller om tröskelvärdena överskrids Om tröskelvärdena överskrids skall medlemsstaterna se till att nödvändiga åtgärder vidtas för att informera allmänheten om detta (t.ex. med hjälp av radio, television och pressen). Medlemsstaterna skall vidare, senast tre månader efter det att händelsen inträffat, tillställa kommissionen preliminära uppgifter om de nivåer som uppmätts och om hur länge föroreningsepisoden eller föroreningsepisoderna varade. En förteckning över den information som åtminstone skall lämnas till allmänheten skall fastställas samtidigt som tröskelvärdena.Artikel 11 Överlämnande av information och rapporter Sedan rådet antagit det första av de förslag som avses i artikel 4.1 första strecksatsen skall1) medlemsstaterna underrätta kommissionen om de behöriga myndigheter, laboratorier och organ som avses i artikel 3 och vidare göra följande:a) I de zoner som avses i artikel 8.1i) underrätta kommissionen om förekomsten av nivåer som ligger över gränsvärdet med tillägg av toleransmarginalen, om vilka dagar eller perioder dessa nivåer uppmätts och om de värden som registrerats inom nio månader efter varje års slut,om ingen toleransmarginal fastställts för en viss typ av förorening, skall de zoner och den tätbebyggelse där nivån för föroreningen i fråga överskrider gränsvärdet jämställas med de zoner och den tätbebyggelse som avses i första stycket,ii) underrätta kommissionen om orsakerna till varje registrerat fall inom nio månader efter varje års slut,iii) till kommissionen överlämna de planer och program som avses i artikel 8.3 senast två år efter utgången av det år under vilket nivåerna uppmätts, ochiv) vart tredje år underrätta kommissionen om hur planen eller programmet framskrider.b) Varje år, senast nio månader efter årets utgång, till kommissionen överlämna den förteckning över zoner och tätbebyggelse som avses i artiklarna 8.1, 8.2 och 9.c) Inom ramen för den sektorsrapport som avses i artikel 4 i rådets direktiv 91/692/EEG (9) av den 23 december 1991 om att standardisera och rationalisera rapporteringen om genomförandet av vissa direktiv om miljön, vart tredje år, senast nio månader efter utgången av varje treårsperiod, överlämna uppgifter till kommissionen om de nivåer som uppmätts eller, i förekommande fall, uppskattats i de zoner och den tätbebyggelse som avses i artiklarna 8 och 9.d) Till kommissionen överlämna uppgifter om vilka metoder som använts för den preliminära utvärdering av luftkvaliteten som avses i artikel 5.2) Kommissionen skalla) varje år offentliggöra en förteckning över de zoner och den tätbebyggelse som avses i artikel 8.1,b) vart tredje år offentliggöra en rapport om luftkvaliteten inom gemenskapen. Rapporten skall i sammanfattande form redovisa information som erhållits inom ramen för ett organiserat informationsutbyte mellan kommissionen och medlemsstaterna.3) Kommissionen skall när den ställer samman den rapport som avses i punkt 2 b vid behov utnyttja den expertis som finns inom Europeiska miljöbyrån.Artikel 12 Kommittén och dess uppgifter 1. Ändringar som är nödvändiga för att anpassa de kriterier och metoder som avses i artikel 4.2 till framsteg som görs på det vetenskapliga och tekniska området, regler för överlämnandet av information i enlighet med artikel 11 och andra åligganden som anges närmare i de bestämmelser som avses i artikel 4.3 skall fastställas enligt förfarandet i punkt 2 i denna artikel.Anpassningarna skall inte leda till att gränsvärdena eller tröskelvärdena direkt eller indirekt ändras.2. Kommissionens skall biträdas av en kommitté, som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha kommissionens företrädare som ordförande.Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Den skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 148.2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen. Om kommittén röstar skall medlemsstaternas röster vägas enligt fördragets artikel 148.2. Ordföranden får inte rösta.Kommissionen skall själv anta förslaget om det är förenligt med kommitténs yttrande.Om förslaget inte är förenligt med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att förslaget mottagits skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas.Artikel 13 1. Medlemsstaterna skall anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv såvitt avser bestämmelserna i artiklarna 1-4 och 12 samt bilagorna I, II, III och IV, senast arton månader efter dess ikraftträdande, och, såvitt avser bestämmelserna i övriga artiklar, senast den dag som de bestämmelser som anges i artikel 4.5 skall börja tillämpas.När medlemsstaterna antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de väsentliga bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 14 Detta direktiv träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Artikel 15 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 27 september 1996.På rådets vägnarM. LOWRYOrdförande(1) EGT nr C 216, 6.8.1994, s. 4.(2) EGT nr C 110, 2.5.1995, s. 5.(3) Europaparlamentets yttrande av den 16 juni 1995 (EGT nr C 166, 3.7.1995, s. 173), rådets gemensamma ståndpunkt av den 30 november 1995 (EGT nr C 59, 28.2.1996, s. 24) och Europaparlamentets beslut av den 22 maj 1996 (EGT nr C 166, 10.6.1996, s. 63).(4) EGT nr C 138, 17.5.1993, s. 1.(5) EGT nr L 229, 30.8.1980, s. 30. Direktivet senast ändrat genom direktiv 91/692/EEG (EGT nr L 377, 31.12.1991, s. 48).(6) EGT nr L 378, 31.12.1982, s. 15. Direktivet senast ändrat genom direktiv 91/692/EEG.(7) EGT nr L 87, 27.3.1985, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 91/692/EEG.(8) EGT nr L 297, 13.10.1992, s. 1.(9) EGT nr L 377, 31.12.1991, s. 48.BILAGA I FÖRTECKNING ÖVER LUFTFÖRORENINGAR SOM SKALL BEAKTAS VID UTVÄRDERINGEN OCH SÄKERSTÄLLANDET AV LUFTKVALITETEN I. Föroreningar som skall undersökas i ett inledande skede, däribland de föroreningar som omfattas av befintliga gemenskapsdirektiv om luftkvalitet 1. Svaveldioxid2. Kvävedioxid3. Fina partiklar, t.ex. sot (inklusive PM 10)4. Suspenderade ämnen5. Bly6. OzonII. Andra luftföroreningar 7. Bensen8. Koloxid9. Polyaromatiska kolväten10. Kadmium11. Arsenik12. Nickel13. KvicksilverBILAGA II FAKTORER SOM SKALL BEAKTAS VID FASTSTÄLLANDET AV GRÄNSVÄRDENA OCH TRÖSKELVÄRDENA Vid fastställandet av gränsvärdet och, på lämpligt sätt, tröskelvärdet, skall särskilt de faktorer beaktas som i det följande anges som vägledande exempel:- Exponeringsgrad för olika befolkningsgrupper, särskilt känsliga undergrupper.- Klimatförhållanden.- Florans och faunans samt deras livsmiljöers känslighet.- Kulturarv som utsätts för föroreningarna.- Ekonomisk och teknisk genomförbarhet.- Långväga transport av föroreningar, däribland sekundärt uppkomna föroreningar, inbegripet ozon.BILAGA III KRITERIER FÖR URVAL AV LUFTFÖRORENINGAR SOM SKALL BEAKTAS 1. Möjligheterna för att effekter uppkommer, hur allvarliga dess effekter är och hur ofta de förekommer; i fråga om människors hälsa och miljön i dess helhet skall effekter som är oåterkalleliga särskilt uppmärksammas.2. Föroreningens utbredning och förhöjda koncentration i atmosfären.3. Miljöbetingade ombildningar och metaboliska omvandlingar, eftersom sådana förändringar kan leda till att det uppstår ännu giftigare kemiska substanser.4. Föroreningens beständighet i miljön, särskilt om den inte är biologiskt nedbrytbar och kan ackumuleras hos människan, i miljön eller näringskedjorna.5. Föroreningens påverkan:- storleken på den befolkning, de levande resurser och de ekosystem som utsätts,- förekomsten av särskilt känsliga enheter i den aktuella zonen.6. Metoder för riskvärdering kan också användas.De kriterier för fara som fastställts genom direktiv 67/548/EEG (1) och efter följande ändringar skall beaktas vid urvalet av föroreningar.(1) EGT nr 196, 16.8.1967, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 91/632/EEG (EGT nr L 338, 10.12.1991, s. 23.).BILAGA IV UPPGIFTER SOM BÖR INGÅ I LOKALA, REGIONALA ELLER NATIONELLA PROGRAM FÖR FÖRBÄTTRAD LUFTKVALITET Information som skall överlämnas enligt artikel 8.3 1. Plats där ett överskridande inträffat- region- stad (karta)- mätstation (karta, geografiska koordinater)2. Allmän information- typ av zon (stad, industri- eller landsbygdszon)- beräknad förorenad yta (i km²) och beräknat antal människor som utsatts för föroreningen- viktiga uppgifter om väderleksförhållandena- topografiska uppgifter av betydelse- upplysningar i tillräcklig omfattning om de skyddsvärda objekt i den berörda zonen som särskilt bör skyddas.3. Ansvariga myndigheterNamn och adress på de personer som ansvarar för utarbetandet och genomförandet av förbättringsplanerna4. Luftföroreningens art och utvärderingen av denna- koncentrationer som uppmätts under tidigare år (innan förbättringsåtgärderna började genomföras)- koncentrationer som uppmätts efter projektets början- utvärderingsmetoder som använts5. Luftföroreningens ursprung- förteckning över de viktigaste utsläppskällorna för föroreningen (karta)- total utsläppsmängd från dessa källor (ton/år)- upplysningar om luftföroreningar som har sitt ursprung i andra regioner6. Analys av situationen- precisering av de faktorer som ligger bakom överskridandet (transport, inklusive gränsöverskridande transporter, uppkomst)- precisering av åtgärder som kan vidtas för att förbättra luftkvaliteten7. Information om åtgärder och projekt för förbättrad luftkvalitet som genomförts innan direktivet trädde i kraft- lokala, regionala, nationella och internationella åtgärder- konstaterade effekter av dessa åtgärder8. Information om sådana åtgärder och projekt med syfte att minska luftföroreningarna som antagits efter detta direktivs ikraftträdande- förteckning och beskrivning av samtliga åtgärder som ingår i projektet- tidtabell för genomförandet- bedömning av den planerade förbättringen av luftkvaliteten och föreskriven tidsfrist för att nå dessa mål9. Information om åtgärder eller projekt som planeras eller förutses på lång sikt10. Förteckning över publikationer, dokument, arbeten osv. som kompletterar de upplysningar som krävs enligt denna bilaga.


Avis juridique important

|

31978L0315

Rådets direktiv 78/315/EEG av den 21 december 1977 om ändring av direktiv 70/156/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 081 , 28/03/1978 s. 0001 - 0002 Finsk specialutgåva Område 13 Volym 8 s. 0056  "Grekisk specialutgåva" Område 13 Volym 7 s. 0041  Svensk specialutgåva Område 13 Volym 8 s. 0056  Spansk specialutgåva: Område 13 Volym 8 s. 0103  Portugisisk specialutgåva: Område 13 Volym 8 s. 0103

RÅDETS DIREKTIV av den 21 december 1977 om ändring av direktiv 70/156/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (78/315/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande(1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2), ochmed beaktande av följande:Vissa system eller delar till fordon som bildar en särskild teknisk enhet marknadsförs redan såväl separat som efter det att de monterats på ett fordon. Om det är möjligt att kontrollera sådana system eller delar innan de monteras på ett fordon, kan deras fria rörlighet underlättas genom införande av EEG-typgodkännande även för dessa särskilda tekniska enheter.Det är därför önskvärt att rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon(3) utan dröjsmål kompletteras med bestämmelser där ett sådant typgodkännande införs, utan att andra ändringar i direktivet påverkas, särskilt inte de ändringar som finns i kommissionens förslag av den 5 januari 1977.EEG-typgodkännande av särskilda tekniska enheter som är avsedda att monteras på fordon förenklar förfarandet för typgodkännande av motorfordon genom att en upprepning av vissa kontroller under typgodkännandet undviks. Vid beviljandet av EEG-typgodkännande för särskilda tekniska enheter måste det vara möjligt att fastställa begränsningar för deras användning eller villkor för deras montering.Det måste alltid förbli möjligt att anpassa direktiven till den tekniska utvecklingen vid tillverkning av särskilda tekniska enheter. Det förfarande som fastställs i artikel 13 i direktiv 70/156/EEG är lämpligt för detta ändamål.Artikel 1Följande artikel 9a skall införas efter artikel 9:"Artikel 9a1. Där särskilda direktiv har en uttrycklig bestämmelse för ett sådant förfarande får EEG-typgodkännande även beviljas för typer av system eller delar till fordon vilka utgör särskilda tekniska enheter.2. Där den särskilda tekniska enheten som skall godkännas fyller sin funktion eller erbjuder en särskild egenskap enbart i förening med andra fordonskomponenter och detta uppfyllande av ett eller flera krav endast kan kontrolleras när den tekniska enheten som skall godkännas används tillsammans med andra fordonskomponenter, verkliga eller simulerade, måste omfattningen av EEG-typgodkännande för den särskilda tekniska enheten begränsas i motsvarande grad. EEG-typgodkännandeintyget för en särskild teknisk enhet skall då omfatta varje begränsning för dess användning och i intyget skall alla villkor för dess montering anges. Efterlevanden av dessa begränsningar och villkor skall kontrolleras då fordonet EEG-typgodkänns.3. Artiklarna 3-9 och 14 skall även tillämpas på tekniska enheter.Innehavaren av ett EEG-typgodkännande som beviljats enligt denna artikel för en särskild teknisk enhet skall dock inte endast vara skyldig att fylla i det intyg som anges i artikel 5.2, utan han måste även förse varje enhet som tillverkas i överensstämmelse med den godkända typen med handelsbeteckning eller varumärke, typbeteckning och, om det så föreskrivs, typgodkännandenummer."Artikel 2Följande stycke skall läggas till i artikel 11:"Detta förfarande skall också tillämpas för ändamålet att införa bestämmelser om EEG-typgodkännande för särskilda tekniska enheter i de särskilda direktiven."Artikel 31. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta direktiv inom 18 månader efter dagen för anmälan och skall genast underrätta kommissionen om detta.2. Medlemsstaterna skall se till att texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv överlämnas till kommissionen.Artikel 4Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 21 december 1977.På rådets vägnarJ. CHABERTOrdförande(1) EGT nr C 118, 16.5.1977, s. 29.(2) EGT nr C 114, 11.5.1977, s. 1.(3) EGT nr L 42, 23.2.1970, s. 1.


title: Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/72/EU av den 14 september 2011 om ändring av direktiv 2000/25/EG vad gäller bestämmelser om traktorer som släpps ut på marknaden enligt flexibilitetssystemet  Text av betydelse för EES

text:
               23.9.2011

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 246/1

         EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2011/72/EU
   av den 14 september 2011
   om ändring av direktiv 2000/25/EG vad gäller bestämmelser om traktorer som släpps ut på marknaden enligt flexibilitetssystemet
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114,
   med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
   efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
   med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
   i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och
   av följande skäl:

               (1)

               I Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/25/EG av den 22 maj 2000 om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer avsedda för jordbruks- eller skogsbrukstraktorer (3) regleras avgasutsläpp från motorer installerade i jordbruks- och skogsbrukstraktorer, i syfte att ytterligare skydda människors hälsa och miljön. Direktiv 2000/25/EG föreskrev att de utsläppsgränser som var tillämpliga 2010 för typgodkännande av majoriteten av motorer med kompressionständning, med beteckningen "steg III A", skulle ersättas med strängare steg III B-gränser, vilka skulle träda i kraft successivt från och med den 1 januari 2011 för utsläppande på marknaden, och från och med den 1 januari 2010 för typgodkännande av sådana motorer. Steg IV, med strängare utsläppsgränser än steg III B, kommer att träda i kraft successivt från och med den 1 januari 2013 för typgodkännande av sådana motorer och från och med den 1 januari 2014 för utsläppande på marknaden.

               (2)

               Övergången till steg III B kräver en drastisk teknikändring som innebär avsevärda kostnader för omkonstruktion av motorerna och framtagning av avancerade tekniska lösningar. Den nuvarande globala finansiella och ekonomiska krisen, eller någon annan ekonomisk nedgång, bör emellertid inte leda till att miljökraven sänks. Denna översyn av direktiv 2000/25/EG bör därför anses vara ett strikt undantag. Dessutom är investeringar i miljövänlig teknik viktiga för att främja framtidens tillväxt, sysselsättning och hälsoskydd.

               (3)

               I direktiv 2000/25/EG föreskrivs ett flexibilitetssystem så att traktortillverkare inom ett visst steg kan köpa in ett begränsat antal motorer som inte uppfyller de utsläppsgränser som är tillämpliga under det steget men som har godkänts i enlighet med kraven i det, i förhållande till det tillämpliga utsläppsgränsvärdessteget, omedelbart föregående utsläppsgränsvärdessteget.

               (4)

               Sedan 2005 anges i direktiv 2000/25/EG att det ska bedömas om det eventuellt behövs ytterligare flexibilitet med avseende på utsläppsgränserna enligt stegen III B och IV. För att industrin ska få en tillfällig lättnad i övergången till nästa steg är det nödvändigt att villkoren för flexibilitetssystemets tillämpning anpassas.

               (5)

               Under steg III B bör antalet traktorer som släpps ut på marknaden och tas i bruk, i varje motorkategori, inte överstiga 40 % av antalet traktorer som släpps ut på marknaden av traktortillverkaren i den motorkategorin. Den alternativa möjligheten att tillåta ett bestämt antal traktorer som ska släppas ut på marknaden och tas i bruk enligt flexibilitetssystemet bör ändras i enlighet med detta.

               (6)

               Traktortillverkare som omfattas av detta direktiv bör kunna utnyttja europeiska ekonomiska stödprogram eller andra berörda stödprogram i medlemsstaterna. Dessa stödprogram får gynna projekt som tillämpar bästa tillgängliga teknik med de högsta utsläppsstandarderna.

               (7)

               Direktiv 2000/25/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

               (8)

               De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv återspeglar tillfälliga svårigheter som industrin drabbats av. Dessa åtgärder bör därför begränsas till att gälla under steg III B.

               (9)

               De nuvarande utsläppsgränserna bör skärpas, inbegripet för ultrafina sotpartiklar, genom att man inför gränser för partikelantal i framtida lagstiftning om det finns skäl för det enligt relevanta konsekvensbedömningar.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Ändringar av direktiv 2000/25/EG
   Direktiv 2000/25/EG ska ändras på följande sätt:

               1.

               I artikel 1 ska följande strecksatser läggas till:
               ”—   flexibilitetssystem: ett undantagsförfarande enligt vilket en medlemsstat tillåter att ett begränsat antal traktorer släpps ut på marknaden och tas i bruk i enlighet med de krav som fastställs i artikel 3a,
               —   motorkategori: klassificering av motorer baserad på en kombination av effektområde och utsläppsgränsvärdessteget,
               —   tillhandahållande på marknaden: varje leverans av en traktor eller en motor för distribution eller användning på unionsmarknaden i samband med kommersiell verksamhet, mot betalning eller gratis,
               —   utsläppande på marknaden: tillhandahållande på marknaden för första gången av en traktor eller en motor,
               —   ibruktagande: att en traktor eller en motor för första gången används på avsett sätt i unionen; ibruktagandet ska anses äga rum det datum som traktorn eller motorn registreras, om tillämpligt, eller som den för första gången släpps ut på marknaden.”

               2.

               Artikel 3a ska ersättas med följande:
               ”Artikel 3a
               Flexibilitetssystem
               Genom undantag från artikel 3.1 och 3.2 ska medlemsstaterna föreskriva att, på traktortillverkarens begäran och under förutsättning att godkännandemyndigheten har beviljat det relevanta tillståndet för utsläppande på marknaden i enlighet med förfarandena i bilaga IV, ett begränsat antal traktorer som utrustats med motorer som godkänts i enlighet med kraven i det, i förhållande till det tillämpliga utsläppsgränsvärdessteget, omedelbart föregående utsläppsgränsvärdessteget får tas i bruk.
               Flexibilitetssystemet ska börja tillämpas när ett visst steg blir tillämpligt och ska gälla lika länge som detta steg. Flexibilitetssystemet i avsnitt 1.2 i bilaga IV ska emellertid begränsas till den tid då steg III B varar eller till tre år när det inte finns något därpå följande steg.”

               3.

               Bilaga IV ska ersättas med texten i bilagan till detta direktiv.

         Artikel 2
   Införlivande
   1.   Medlemsstaterna ska senast den 24 september 2011 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser.
   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.
   2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
   Artikel 3
   Ikraftträdande
   Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Artikel 4
   Adressater
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Strasbourg den 14 september 2011.

            På Europaparlamentets vägnar

         J. BUZEK

            Ordförande

            På rådets vägnar

         M. DOWGIELEWICZ

            Ordförande

      (1)  EUT C 107, 6.4.2011, s. 26.

      (2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 23 juni 2011 och rådets beslut av den 19 juli 2011.

      (3)  EGT L 173, 12.7.2000, s. 1.

      BILAGA

            ”BILAGA IV

               BESTÄMMELSER FÖR TRAKTORER OCH MOTORER SOM SLÄPPS UT PÅ MARKNADEN I ENLIGHET MED DET FLEXIBILITETSSYSTEM SOM FASTSTÄLLS I ARTIKEL 3a

            1.   TRAKTORTILLVERKARNAS ÅTGÄRDER

                        1.1

                        Med undantag för steg III B ska en traktortillverkare som vill utnyttja flexibilitetssystemet begära tillstånd från godkännandemyndigheten att släppa ut traktorer på marknaden i enlighet med de relevanta bestämmelserna i denna bilaga. Antalet traktorer får inte överstiga de tak som anges i avsnitten 1.1.1 och 1.1.2. Motorerna ska uppfylla de krav som avses i artikel 3a.

                        1.1.1

                        Antalet traktorer som släpps ut på marknaden enligt flexibilitetssystemet får, inom varje motorkategori, inte överstiga 20 % av det årliga antalet traktorer som släppts ut på marknaden av traktortillverkaren med motorer i den motorkategorin (beräknat som genomsnittet av de senaste fem årens försäljning på unionsmarknaden). Om en traktortillverkare har marknadsfört traktorer i unionen under kortare tid än fem år, kommer genomsnittet att beräknas på den faktiska perioden som traktortillverkaren har marknadsfört traktorer i unionen.

                        1.1.2

                        Som ett alternativ till förfarandet enligt avsnitt 1.1.1 får antalet traktorer som släppts ut på marknaden enligt flexibilitetssystemet i varje effektområde inte överskrida följande tak:

                                    Motoreffektområde
                                    P (kW)

                                    Antal traktorer

                                    19 ≤ P < 37

                                    200

                                    37 ≤ P < 75

                                    150

                                    75 ≤ P < 130

                                    100

                                    130 ≤ P ≤ 560

                                    50

                        1.2

                        I steg III B ska en traktortillverkare som vill utnyttja flexibilitetssystemet begära tillstånd från godkännandemyndigheten att släppa ut traktorer på marknaden i enlighet med de relevanta bestämmelserna i denna bilaga. Antalet traktorer får inte överstiga de tak som anges i avsnitten 1.2.1 och 1.2.2. Motorerna ska uppfylla de krav som avses i artikel 3a.

                        1.2.1

                        Antalet traktorer som släpps ut på marknaden enligt flexibilitetssystemet får, inom varje motorkategori, inte överstiga 40 % av det årliga antalet traktorer som släppts ut på marknaden av traktortillverkaren med motorer i den motorkategorin (beräknat som genomsnittet av de senaste fem årens försäljning på unionsmarknaden). Om en traktortillverkare har marknadsfört traktorer i unionen under kortare tid än fem år, kommer genomsnittet att beräknas på den faktiska perioden som traktortillverkaren har marknadsfört traktorer i unionen.

                        1.2.2

                        Som ett alternativ till förfarandet enligt avsnitt 1.2.1 får antalet traktorer som placerats på marknaden enligt flexibilitetssystemet i varje effektområde inte överskrida följande tak:

                                    Motoreffektområde
                                    P (kW)

                                    Antal traktorer

                                    37 ≤ P < 56

                                    200

                                    56 ≤ P < 75

                                    175

                                    75 ≤ P < 130

                                    250

                                    130 ≤ P ≤ 560

                                    125

                        1.3

                        Traktortillverkaren ska i sin ansökan till godkännandemyndigheten lämna följande upplysningar:

                                    a)

                                    ett prov på de etiketter som ska fästas på varje traktor som ska få en motor installerad, vilken har släppts ut på marknaden enligt flexibilitetssystemet. Etiketterna ska innehålla följande text: ’TRAKTOR NR … (traktorserie) AV … (totalt antal traktorer inom respektive effektområde) MED MOTOR NR … MED TYPGODKÄNNANDE (direktiv 2000/25/EG) NR …’, och

                                    b)

                                    ett prov på den tilläggsetikett som ska fästas på motorn med den text som avses i avsnitt 2.2.

                        1.4

                        Traktortillverkaren ska till godkännandemyndigheten lämna alla nödvändiga upplysningar som är förbundna med genomförandet av flexibilitetssystemet och som godkännandemyndigheten kan komma att begära för att kunna fatta beslut.

                        1.5

                        Traktortillverkaren ska var sjätte månad till godkännandemyndigheterna i varje medlemsstat där traktorn har släppts ut på marknaden lämna in en rapport om genomförandet av det flexibilitetssystem som denne använder. Rapporten ska innehålla kumulativa uppgifter om antalet traktorer som har släppts ut på marknaden enligt flexibilitetssystemet, serienummer för motorerna eller traktorerna samt i vilka medlemsstater traktorerna har tagits i bruk. Detta förfarande ska undantagslöst fortsätta så länge som flexibilitetssystemet fortfarande används.

                  2.   MOTORTILLVERKARENS ÅTGÄRDER

                        2.1

                        En motortillverkare får släppa ut motorer på marknaden enligt flexibilitetssystemet som godkänts i enlighet med avsnitten 1 och 3 i denna bilaga.

                        2.2

                        Motortillverkaren ska märka dessa motorer med texten ’Motor som släpps ut på marknaden enligt flexibilitetssystemet’, i enlighet med kraven i avsnitt 5 i bilaga I.

                  3.   GODKÄNNANDEMYNDIGHETENS ÅTGÄRDER
            Godkännandemyndigheten ska bedöma innehållet i begäran om användning av flexibilitetssystemet och de bifogade dokumenten. Godkännandemyndigheten ska som en följd av detta underrätta traktortillverkaren om sitt beslut huruvida det begärda flexibilitetssystemet ska tillåtas eller inte.”