Avis juridique important

|

31978L0629

Rådets direktiv 78/629/EEG av den 19 juni 1978 om anpassning till tekniska framsteg av direktiv 73/362/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om längdmått

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 206 , 29/07/1978 s. 0008 - 0011 Finsk specialutgåva Område 13 Volym 8 s. 0157  "Grekisk specialutgåva" Område 13 Volym 7 s. 0138  Svensk specialutgåva Område 13 Volym 8 s. 0157  Spansk specialutgåva: Område 13 Volym 8 s. 0207  Portugisisk specialutgåva: Område 13 Volym 8 s. 0207

RÅDETS DIREKTIV av den 19 juni 1978 om anpassning till tekniska framsteg av direktiv 73/362/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om längdmått (78/629/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av rådets direktiv 71/316/EEG av den 26 juli 1971 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om gemensamma föreskrifter för både mätdon och metrologiska kontrollmetoder(1), ändrad genom anslutningsakten, särskilt artiklarna 17, 18 och 19, och med beaktande av följande:Sedan rådets direktiv 73/362/EEG av den 19 november 1973 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om längdmått(2) bereddes och antogs har nya längdmått utvecklats. Det direktivet bör därför ändras med beaktande av tekniska framsteg.Den 19 januari 1978 överlämnade kommissionen för yttrande ett ändringsförslag till Kommittén för anpassning till teknisk utveckling av direktiv om avskaffande av tekniska handelshinder för mätdon. Inget yttrande har avgetts. Kommissionen föreslog rådet, enligt det förfarande som anges i artikel 19.3 b i direktiv 71/316/EEG, att åtgärderna skulle genomföras.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1I bilagan till direktiv 73/362/EEG ändras härmed punkterna 3.6, 4.1, 5.1, 6.3, 7.1, 7.2, 7.3, 8, 9.1, 9.2, 9.4 och 9.5 enligt bilagan till det här direktivet.Artikel 2Medlemsstaterna skall anta de lagar och andra författningar som krävs för att följa detta direktiv på sådant sätt att författningarna träder i kraft ett år efter dagen för anmälan av detta direktiv. De skall genast underrätta kommissionen om detta.Medlemsstaterna skall se till att till kommissionen överlämna texterna till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 3Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Luxemburg den 19 juni 1978.På rådets vägnarP. DALSAGEROrdförande(1) EGT nr L 202, 6.9.1971, s. 1.(2) EGT nr L 335, 5.12.1973, s. 56.BILAGA3.6 Ett måttband skall utföras så att bandets kanter är praktiskt taget raka och parallella då bandet ligger utsträckt på plant underlag.4.1 Ett längdmått skall längs sin nominella längd vara tydligt, regelbundet och beständigt graderat och besiffrat, så att avläsningen kan göras säkert, enkelt och entydigt. Vissa icke besiffrade skalmärken får dock finnas utanför slutmärket i änden på måttet, men antalet sådana märken får inte överstiga antalet skalmärken mellan två närliggande besiffrade skalmärken på måttet.5.1 Måttets nominella längd skall ha något av följande värden: 0,5, 1, 1,5, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 m, eller en multipel av 5 m.6.3 Alla inskrifter skall vara synliga och läsbara från början av måttet.Efter överenskommelse med den berörda nationella myndigheten får dock vissa inskrifter placeras på en med måttet sammanhängande del. I så fall skall det i EEG-typgodkännandeintyget anges var dessa inskrifter skall placeras.Om längdmåttets bredd inte medger att EEG-typgodkännandemärket anbringas läsbart får det märkets beståndsdelar, utan hinder av föreskrifterna i punkt 3.1 i bilaga 1 till rådets direktiv av den 26 juli 1971 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om gemensamma föreskrifter för både mätdon och metrologiska kontrollmetoder, och i överensstämmelse med punkt 3.5 i den här bilagan, anbringas i följande ordning:- ett stiliserat "å",- bokstaven/bokstäverna som betecknar det land som beviljat EEG-typgodkännandet,- de två sista siffrorna i årtalet för EEG-typgodkännandet,- EEG-typgodkännandets referensnummer,(exempel: å F 75 5345).7. STÖRSTA TILLÅTNA FEL7.1 Längdmått enligt detta direktiv skall alltefter mätnoggrannhet delas in i tre klasser, betecknade I, II och III.Vid första EEG-verifikation av längdmått skall det största tillåtna felet, positivt eller negativt,a) på den nominella längden, ochb) på godtyckligt annat avstånd mellan två icke intilliggande skalmärken,uttryckas som en funktion av avståndet i fråga enligt formeln (a + bL) mm, där- L är längden, avrundad till närmast större hela antal meter,- a och b är koefficienter, fastställda för respektive klass enligt följande tabell:>Plats för tabell>7.27.2.1 Största tillåtna fel, positivt eller negativt, för skaldelar som inte överstiger 1 cm, skall för respektive noggrannhetsklass ha värden enligt följande tabell:>Plats för tabell>För skaldelar längre än 1 cm skall största tillåtna fel uttryckas som en funktion av skaldelslängden enligt formeln (a + bL) mm, där parametrarna a och b är desamma som i punkt 7.1 och L är längden i fråga, avrundad till närmast större hela antal meter.7.2.2 Största tillåtna avvikelse mellan längderna i för två intilliggande skaldelar som är högst 1 cm långa skall för respektive noggrannhetsklass ha värden enligt följande tabell:>Plats för tabell>För skaldelar som är längre än 1 cm skall största tillåtna avvikelse mellan längderna i för två intilliggande skaldelar uttryckas som en funktion av skaldelslängden enligt formeln (a + bL), enligt punkt 7.2.1.7.3 För ett ändmått eller ett sammansatt mått skall dock det största tillåtna felet, positivt eller negativt, i längden av den sista skaldelen som avgränsas av en yta, ökas med- 0,1 mm för mått i noggrannhetsklass I,- 0,2 mm för mått i noggrannhetsklass II,- 0,3 mm för mått i noggrannhetsklass III.Vidare gäller inte föreskrifterna i punkt 7.1 och 7.2.2- om endera av de icke intilliggande skalmärkena som nämns i punkt 7.1 b utgörs av en yta, eller- om endera av de två intilliggande skaldelar som nämns i punkt 7.2.2 är en slutskaldel som avgränsas av en yta.8. VERIFIKATIONSMÄRKNINGVarje längdmått skall utföras så att det kan förses med de verifikationsmärken som fastställts i rådets direktiv av den 26 juli 1971 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om gemensamma föreskrifter för både mätdon och metrologiska kontrollmetoder. Särskild plats skall finnas för denna märkning nära längdmåttets början, antingen på själva längdmåttet eller på en med måttet sammanhängande tillsatsanordning.9.1 Ändmått, streckmått eller sammansatta måttband av glasfiber och plastNominell längd mellan 0,5 och 100 m.Dragkraften, ca 20 N, skall anges på måttet.De fria ändarna på ändmått eller sammansatta mått skall vara nötningsbeständiga.Dessa mått skall tillhöra noggrannhetsklass I, II eller III.9.2 Mått i ett stycke, styva eller halvstyva, av metall eller annat materialNominell längd mellan 0,5 och 5 m.Referenstemperaturen får i särskilda fall avvika från 20 °C.Denna kategori omfattar också mätstickor för kontroll av vätskenivå.Änden på en styv mätsticka skall vara försedd med en stöt- och nötningsbeständig klack eller spets, som inte ger upphov till gnistor vid stötar.Dessa mått skall tillhöra noggrannhetsklass I eller II.9.4 Måttband av stål9.4.1 Ändmått, streckmått eller sammansatta måttband på upprullare.Nominell längd mellan 0,5 och 10 m. Mått med längd mellan 5 och 10 m skall ha buktigt tvärsnitt.Dessa mått får inneslutas i ett hölje, vars ena sidoyta kan ingå i den del som används för mätning, särskilt vid mätning av invändiga mått.Den fria änden för dessa mått skall vara försedd med en fast eller skjutbar hake eller tunga.Dessa mått skall tillhöra noggrannhetsklass I eller II.9.4.2 Ändmått eller streckmått, avsedda för mätning av längd som överstiger deras nominella längdNominell längd: 5, 10, 20, 50, 100 eller 200 m.Dragkraften, ca 50 N, skall anges på måttet.Dessa mått skall vara försedda med handtag eller ringar i sina båda ändar.Handtag som räknas in i den nominella längden skall vara så utfört att dess infästning inte ger upphov till onoggrannhet vid mätning.Dessa mått skall tillhöra noggrannhetsklass I eller II.9.4.3 Streckmått eller sammansatta mått på upprullare, som inte är avsedda för mätning av längd som överstiger deras nominella längd.Nominell längd mellan 5 och 200 m.Referenstemperaturen får i särskilda fall avvika från 20 °C.Dragkraften, ca 50 N, skall anges på måttet.Nolländen skall vara försedd med ett handtag, en ring eller en hake som inte räknas in i den nominella längden.Dessa mått skall tillhöra noggrannhetsklass I eller II.9.5 Sammansatta pejlingsmåttband av metall med lod för mätning av vätskenivåNominell längd mellan 5 och 50 m.Referenstemperaturen får i särskilda fall avvika från 20 °C.Dragkraften skall anges på måttet och vara tillräcklig för att sträcka bandet på ett riktigt sätt.Dragkraften skall utövas av ett lod, som skall vara märkt med st massvärde.Skalans nollmärke skall utgöras av den undre änden på ett lod med lämplig form, gjort av ett material som inte ger upphov till gnistor vid stötar.Lodet skall vara permanent eller löstagbart fästat vid bandet på ett sådant sätt att infästningen inte ger upphov till onoggrannhet vid mätning.Hela bandet skall vara graderat i millimeter och graderingen skall fortsätta på en plan yta på lodet.Den andra änden på bandet får vara utrustad med en upprullare.Dessa mått skall tillhöra noggrannhetsklass I eller II.Det största tillåtna felet för hela måttet i läge för mätning med fästat lod får dock aldrig understiga 0,6 mm.


Avis juridique important

|

31971L0319

Rådets direktiv 71/319/EEG av den 26 juli 1971 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning för mätare för andra vätskor än vatten

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 202 , 06/09/1971 s. 0032 - 0036 Finsk specialutgåva Område 13 Volym 2 s. 0033  Dansk specialutgåva: Serie I Område 1971(III) s. 0662  Svensk specialutgåva Område 13 Volym 2 s. 0033  Engelsk specialutgåva: Serie I Område 1971(III) s. 0740  "Grekisk specialutgåva" Område 13 Volym 1 s. 0170  Spansk specialutgåva: Område 13 Volym 2 s. 0048  Portugisisk specialutgåva: Område 13 Volym 2 s. 0048

RÅDETS DIREKTIV av den 26 juli 1971 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning för mätare för andra vätskor än vatten (71/319/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande(1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2), ochmed beaktande av följande:Konstruktion och kontroll av vätskemätare är i medlemsstaterna underkastade tvingande bestämmelser som inte är lika mellan medlemsstaterna och därmed utgör handelshinder för sådana mätare. Dessa bestämmelser måste därför anpassas till varandra.I rådets direktiv av den 26 juli 1971(3) om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning avseende gemensamma bestämmelser för både mätdon och metrologiska kontrollmetoder fastställdes förfarandena för EEG-typgodkännande och första EEG-verifikation. Enligt nämnda direktiv bör de tekniska kraven på konstruktion och arbetssätt för volymmätare för andra vätskor än vatten fastställas.För att säkerställa att dessa mätare kan användas direkt i mätsystem för vätskor bör tillnärmning av nationella bestämmelser om de största tillåtna felen i sådana system sättas igång omedelbart.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Detta direktiv gäller för volymmätare för andra vätskor än vatten, där vätskan som skall mätas förorsakar rörelse hos rörliga skiljeväggar i mätkamrar och som medger mätning av godtycklig volym.Artikel 21. Med uttrycket volymmätare för vätskor avses ett mätdon som enbart består av en mätanordning och en visningsanordning. Mätaren ingår i allmänhet i ett mätsystem.2. Med uttrycket mätsystem för vätskor avses ett mätdon, som förutom själva mätaren och eventuell extra utrustning som hör till mätaren, också omfattar alla de anordningar som krävs för korrekta mätningar och eventuella anordningar som har tillförts särskilt för att underlätta användningen av mätdonet. Mätsystem kommer att behandlas i ett särskilt direktiv.Artikel 3I bilagans kapitel I beskrivs de volymmätare som får förses med EEG-märkning. De skall vara föremål för EEG-typgodkännande och underkastas första EEG-verifikation enligt de villkor som anges i punkterna 1 och 2 i bilaga 2 till direktivet om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning avseende gemensamma bestämmelser för både mätdon och metrologiska kontrollmetoder, och enligt de villkor som kommer att fastställas i det särskilda direktivet om mätsystem.Artikel 4Ingen medlemsstat får vägra, förbjuda eller begränsa att en volymmätare för andra vätskor än vatten släpps ut på marknaden eller tas i drift, om den försetts med märket för EEG-typgodkännande och märkningen för första EEG-verifikation.Artikel 5Vid första EEG-verifikation av mätsystem i vilka ingår EEG-märkta volymmätare för andra vätskor än vatten skall de största tillåtna felen vara de som anges i bilagans kapitel II.Artikel 61. Medlemsstaterna skall inom 18 månader efter dagen för anmälan av detta direktiv sätta i kraft de lagar och andra författningar som krävs för att följa det. De skall genast underrätta kommissionen om detta.2. Medlemsstaterna skall se till att till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 7Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 26 juli 1971.På rådets vägnarA. MOROOrdförande(1) EGT nr C 25, 28.2.1970, s. 76.(2) EGT nr C 26, 4.3.1970, s. 2.(3) EGT nr L 202, 6.9.1971, s. 1.BILAGAKAPITEL ISPECIFIKATIONER FÖR MÄTARE FÖR ANDRA VÄTSKOR ÄN VATTEN1. Definitioner1.1 Med uttrycket minsta genomströmmad volym avses den minsta vätskevolym som får mätas upp med en viss mätartyp.1. Med uttrycket cyklisk volym avses den vätskevolym som motsvarar mätanordningens arbetscykel. Arbetscykeln är det samlade rörelseförlopp, som leder fram till att alla mätanordningens inre rörliga delar för första gången återtar sina utgångslägen.1.3 Med uttrycket periodisk variation avses den största skillnad som uppträder under en arbetscykel mellan den volym som de rörliga delarna undantränger och den volym som visningsanordningen anger. Visningsanordningen skall vara ansluten till mätanordningen utan glapp eller slirning på ett sådant sätt att den efter varje arbetscykel visar den cykliska volymen. Skillnaden får minskas med hjälp av en lämplig kalibreringsanordning.2. Visningsanordningar2.1 Mätaren skall vara försedd med en visningsanordning som visar den uppmätta volymen i kubik- centimeter eller milliliter, i kubikdecimeter eller liter, eller i kubikmeter.2.2 I en visningsanordning med ett eller flera element benämns elementet med den minsta skaldelen första element.2.3 Anordningen för kraftöverföring mellan visningsanordningen och mätanordningen skall vara tillförlitlig och hållbar. Kraftöverföringen skall ske mekaniskt eller med hjälp av permanentmagnetisk anordning.2.4.1 Avläsningen skall kunna ske tillförlitligt, lätt och entydigt.2.4.2 Om visningsanordningen har flera element skall den vara så utformad att avläsningen kan ske genom att de olika elementens visning läses i rad.2.5 Visningsanordningens största värde skall vara 1x10n, 2x10n eller 5x10n tillåtna volymenheter, varvid n skall vara ett positivt eller negativt heltal eller noll.2.6 Ett element får förflyttas kontinuerligt eller stegvis.2.7 Om den rörliga delen i ett element förflyttas kontinuerligt skall en graderad skala och ett märke göra det möjligt att avläsa den uppmätta volymen för varje läge där elementet kan stanna.2.8 Skaldelen för det första elementet skall motsvara 1x10n, 2x10n eller 5x10n tillåtna volymenheter.2.9 För alla element med helt synlig graderad skala, utom det som motsvarar visningsanordningens största värde, skall ett helt varv motsvara 10n godkända volymsenheter.2.10 Om ett element består av en stationär cirkulär skala och en roterande visare skall visaren rotera medurs.2.11 I en visningsanordning med flera element skall ett fullbordat varv för element med helt synliga skalor motsvara värdet på nästa elements skaldel.2.12 I en visningsanordning med flera element skall alla element som förflyttas stegvis, utom det första elementet, flyttas framåt ett steg samtidigt som närmast föregående element flyttas högst en tiondel av ett varv. Denna förflyttning framåt skall upphöra när närmast föregående element visar noll.2.13 I en visningsanordning med flera element där endast en del av skalorna för det andra och de därpå följande elementen är synliga i fönstren, skall dessa elements förflyttning ske stegvis. Det första elementets förflyttning får ske kontinuerligt eller stegvis.2.14 Om visningen sker i form av siffror i rad, och om det första elementet förflyttas stegvis, får en eller flera fasta nollor anbringas till höger om det första elementet.2.15 Om det första elementets skala endast är delvis synlig i ett fönster och elementet förflyttas kontinuerligt, kan visningen bli flertydig. Flertydigheten skall elimineras i största möjliga mån. I detta syfte, och för att möjliggöra interpolering vid avläsning, skall fönstrets längd i skalförflyttningens riktning vara minst 1,5 gånger avståndet mellan symmetrilinjerna för två på varandra följande skalstreck, så att alltid minst två skalstreck, av vilka ett kommer att vara numrerat är synliga i fönstret. Fönstret får vara asymmetriskt placerat i förhållande till avläsningsmärket.2.16 För skalor med skalstreck skall skalstrecken vara lika breda och jämnbreda längs hela sin längd. Bredden får inte överstiga en fjärdedel av avståndet mellan två på varandra följande symmetrilinjer.Skalstreck som motsvarar 1 710n, 2 710n eller 5 710n tillåtna enheter får endast särskiljas genom avvikande längd.2.17 Det faktiska eller synliga avståndet mellan två på varandra följande skalstrecks symmetrilinjer får inte understiga 2 mm.2.18 Den faktiska eller synliga höjden på siffrorna får inte understiga 4 mm.3. Justeringsanordningar3.1 Mätaren skall vara försedd med en justeringsanordning som medger ändring av förhållandet mellan visad och faktisk volym på den vätska som passerar genom mätaren.3.2 Om anordningen ändrar detta förhållande stegvis får ökningen mellan två på varandra följande värden inte överstiga 0,002.3.3 En shunt på mätaren får inte användas för denna justering.4. Särskilda villkor gällande minsta genomströmmad volym4.1 Värdet på minsta genomströmmad volym skall vara sådant att inget av värdena på nedanstående storheter överstiger det största tillåtna felet för minsta genomströmmade volymen enligt punkterna 2 och 3 i kapitel II:1. den volym som motsvarar en förflyttning på 2 millimeter av visningsanordningens första element och en femtedel av skaldelens värde, om det första elementet rör sig kontinuerligt;2. den volym som motsvarar två på varandra följande förflyttningar av siffrorna, om det första elementet rör sig stegvis;3. det fel som under normala driftsbetingelser orsakas av glapp eller slirning i kraftöverföringen mellan mätanordningen och visningsanordningens första element;4. två gånger den periodiska variationen.4.2 Vid bestämningen av minsta genomströmmad volym skall också vid behov beaktas den inverkan som tillkommande komponenter har på mätanordningen, enligt de krav som ställs i det direktiv som gäller mätanordningen.4.3 Den minsta genomströmmade volymen skall vara 1x10n 2x10n eller 5x10n tillåtna volymenheter, där n är ett positivt eller negativt heltal eller noll.5. Största och minsta flöden5.1 De största och minsta flödena specificeras i godkännandeintyget enligt de resultat som har erhållits vid undersökningen. Mätaren måste kunna vara i drift vid ungefärligen sitt största flöde under en viss tidsrymd, som anges i godkännandeintyget. Därvid får inga märkbara förändringar ske av dess metrologiska egenskaper.5.2 Förhållandet mellan största och minsta flöde skall minst uppgå till 10 för mätare i allmänhet, och till 5 för mätare för kondenserade gaser.6. Inverkan av temperatur, tryck och slag av vätska6.1 Godkännandeintyget för en mätare skall specificera för vilken vätska eller vätskor mätaren är avsedd, vilket temperaturintervall som gäller för vätska som skall mätas, om detta intervall inte ligger mellan -10°C och +50°C, samt största tillåtna arbetstryck.6.2 Den undersökning som genomförs i syfte att godkänna en typ av en mätare skall visa att de tilläggsfel som orsakas av maximala förändringar av vätskans egenskaper, tryck och temperatur, inom gränser som skall anges i typgodkännandeintyget, inte för någon av dessa faktorer överstiger hälften av de värden som anges i punkterna 1, 2 och 3 i kapitel II.7. Största tillåtna fel för själva mätaren7.1 Om första EEG-verifikation av ett mätsystem föregås av metrologisk undersökning av själva mätaren enligt artikel 3 i detta direktiv, skall de största tillåtna felen vid denna undersökning vara lika med hälften av de största tillåtna fel som anges i punkterna 1, 2 och 3 i kapitel II. De största tillåtna felen skall dock vara minst 0,3 % av den uppmätta volymen, om den vätska som använts är den som mätaren är avsedd för.7.2 Om mätnoggrannheten inte är tillräcklig för att detta krav skall kunna tillämpas, får dock i godkännandeintyget de största tillåtna felen ökas, inom de gränser för dessa som anges i punkterna 1, 2 och 3 i kapitel II.7.3 Vidare får i godkännandeintyget anges lägre och/eller andra största tillåtna fel om första verifikation sker med bara en av de vätskor som är föreskrivna eller med en annan vätska.I det sistnämnda fallet (när den använda vätskan är en annan än den som mätaren är avsedd för), får i godkännandeintyget anges andra flöden för provning än sådana som ligger mellan de största och minsta flödena.8. Märkning8.1 Varje mätare skall vara försedd med följande information, läslig och beständig, antingen på visningsanordningens skalskiva eller på en särskild skylt:a) märket för EEG-typgodkännande;b) tillverkarens igenkänningstecken eller namn;c) tillverkarens typbeteckning, om sådan finns;d) mätarens tillverkningsnummer och tillverkningsår;e) cykliska volymen;f) största och minsta flödena;g) största arbetstrycket;h) temperaturområdet, om vätska kan mätas vid en temperatur under -10°C eller över +50°C;i) slag av vätska eller vätskor som kan mätas, och gränsvärdena för kinematisk eller dynamisk viskositet, om en angivelse av enbart vätskeslag är otillräckligt för att avgöra värdet på viskositeten.8.2 Följande information skall vara synligt anbringad på visningsanordningens skalskiva:a) måttenhet som gäller för den uppmätta volymen eller beteckningen på denna enhet;b) minsta tillåtna volym.8.3 Om det är möjligt att ta fel skall vätskans flödesriktning markeras med en pil på mätarens hölje.8.4 För sådana mätare som mäter drickbara vätskor och som kan demonteras, skall tillverkningsnumret eller dess tre sista siffror anges på sådana delar vilkas utbyte kan påverka mätresultatet.8.5 Visningsanordningen får vara försedd med en särskild typbeteckning och identifikationssiffror.9. Placering av försegling och verifikationsmärkning9.1 Förseglingar skall förhindra dels åtkomst av sådana delar som kan förändra justeringen, dels demontering, även delvis, av mätaren, om sådan demontering inte godtas enligt godkännandeintyget (mätare för drickbara vätskor som kan demonteras).9.2 För anbringande av märket för EEG-verifikation skall finnas ett stadigt underlag på en väsentlig del av mätanordningen eller visningsanordningen eller på deras hölje. Underlaget för märkning skall vara synligt utan demontering.9.3 I godkännandeintyget får föreskrivas att en plats skall finnas för anbringande av en stansning på utbytbara delar av sådana mätare som kan demonteras. Stansningen skall anbringas intill det tillverkningsnummer som det hänvisas till i punkt 8.4.KAPITEL IISTÖRSTA TILLÅTNA FEL I MÄTSYSTEM1. För mätare som ingår i ett mätsystem gäller vid första verifikation av systemet de största tillåtna felen i nedanstående tabell, uttryckta i relation till uppmätt mängd. Värdena gäller vid normala driftsförhållanden och inom de driftsintervall som anges i godkännandeintyget.>Plats för tabell>2. Största tillåtna felet för största tillåtna volym är dubbelt så stort som det som anges i kapitel II, punkt 1. Oavsett uppmätt mängd är största tillåtna felet aldrig mindre än största tillåtna felet för minsta tillåtna volym.3. På grund av särskilda svårigheter vid provning av mätutrustning för kondenserade gaser eller andra vätskor som mäts vid temperaturer under -10°C eller över +50°C och för utrustning som har ett minsta flöde som understiger 1 l/h är vid sådan provning de största tillåtna felen dubbelt så stora som dem som anges i kapitel II, punkterna 1 och 2.4. Om samtliga fel vid första verifikation har samma förtecken skall minst ett av felen falla inom de gränser som anges i punkt 7.1 i kapitel I.


Avis juridique important

|

31975L0324

Rådets direktiv 75/324/EEG av den 20 maj 1975 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar beträffande aerosolbehållare

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 147 , 09/06/1975 s. 0040 - 0047 Finsk specialutgåva Område 13 Volym 4 s. 0125  "Grekisk specialutgåva" Område 13 Volym 3 s. 0092  Svensk specialutgåva Område 13 Volym 4 s. 0125  Spansk specialutgåva: Område 13 Volym 4 s. 0119  Portugisisk specialutgåva: Område 13 Volym 4 s. 0119

RÅDETS DIREKTIV av den 20 maj 1975 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar beträffande aerosolbehållare (75/324/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande(1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2), ochmed beaktande av följande:I vissa medlemsstater är det ett obligatoriskt krav att aerosolbehållare motsvarar vissa tekniska specifikationer. Sådana specifikationer varierar från medlemsstat till medlemsstat, vilket hindrar handeln inom gemenskapen.Dessa hinder för upprättandet av en väl fungerande gemensam marknad kan avlägsnas, om alla medlemsstater antar samma specifikationer, antingen utöver eller i stället för dem som fastlagts i deras nuvarande lagstiftning, och dessa specifikationer speciellt avser tillverkning och fyllning av aerosolbehållare och den volym de får anges ha.Med hänsyn till det tekniska kunnande som för närvarande har uppnåtts skall tillämpningsområdet för detta direktiv begränsas till aerosolbehållare av metall, glas och plast.De tekniska specifikationer som anges i bilagan till detta direktiv kommer inom kort att behöva anpassas till tekniska framsteg. För att underlätta att nödvändiga åtgärder genomförs på ett effektivt sätt skall former fastställas för ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen inom ramen för en kommitté för anpassning av direktivet om aerosolbehållare till teknisk utveckling.Det är möjligt att vissa aerosolbehållare som finns på marknaden kan innebära en säkerhetsrisk, trots att de uppfyller kraven i detta direktiv och dess bilaga. Ett förfarande måste därför fastläggas för att motverka denna risk.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Detta direktiv skall gälla aerosolbehållare enligt definitionen i artikel 2 med undantag av sådana som har mindre volym än maximalt 50 ml och sådana som har större volym än vad som anges i punkt 3.1, 4.1.1, 4.2.1, 5.1 och 5.2 i bilagan till detta direktiv.Artikel 2I detta direktiv avses med aerosolbehållare varje behållare som inte kan återanvändas, är tillverkad av metall, glas eller plast, innehåller gas som komprimerats, kondenserats eller lösts under tryck, med eller utan vätska, pasta eller pulver, och som är försedd med en utlösningsanordning för att spruta ut innehållet som en suspension av fasta eller flytande partiklar i gas, som lödder, pasta eller pulver eller i flytande tillstånd.Artikel 3Den som svarar för att aerosolbehållare släpps ut på marknaden skall förse dessa med symbolen "3" (omvänt epsilon) som bevis för att de uppfyller kraven i detta direktiv och dess bilaga.Artikel 4Medlemsstaterna får inte, av skäl som sammanhänger med kraven i detta direktiv och dess bilaga, begränsa, hindra eller förbjuda att sådana aerosolbehållare släpps ut på marknaden som uppfyller kraven i detta direktiv och dess bilaga.Artikel 5De ändringar som krävs för att anpassa bilagan till detta direktiv till utvecklingen på det tekniska området skall antas med det förfarande som anges i artikel 7.Artikel 61. En kommitté för anpassning av direktivet om aerosolbehållare till teknisk utveckling, nedan kallad "kommittén", inrättas härmed. Den skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha en företrädare för kommissionen som ordförande.2. Kommittén skall själv fastställa sin arbetsordning.Artikel 71. När det förfarande som anges i denna artikel skall tillämpas, skall ordföranden hänskjuta ärendet till kommittén, antingen på eget initiativ eller på begäran av företrädaren för en medlemsstat.2. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom två månader. Yttranden skall antas med 41 rösters majoritet, varvid medlemsstaternas röster skall vägas enligt förslagets artikel 148.2. Ordföranden får inte rösta.3. a) Kommissionen skall själv anta förslaget, om det har tillstyrkts av kommittén.b) Om förslaget inte har tillstyrkts av kommittén eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet åtgärder. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.c) Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att förslaget mottagits, skall kommissionen anta förslaget till åtgärder.Artikel 81. Varje aerosolbehållare skall vara försedd med följande uppgifter i väl synlig, läslig och varaktig skrift som, om förpackningen är av liten volym (högst 150 ml), kan anbringas på en vidfäst etikett; denna bestämmelse gäller utöver krav i andra av gemenskapens direktiv, särskilt direktiven om farliga ämnen och beredningar:a) Namn och adress eller varumärke för den person som svarar för utsläppandet på marknaden av aerosolbehållaren.b) Symbolen "3" (omvänt epsilon) som bevis för att produkten motsvarar kraven i detta direktiv.c) Kodbeteckningar som gör det möjligt att identifiera varuparti.d) De uppgifter som anges i punkt 2.2 i bilagan.e) Innehållets nettovikt och -volym.2. Medlemsstaterna kan ställa som villkor för försäljning inom sitt territorium att nationalspråket eller -språken används för förpackningstexten.Artikel 9Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att förhindra att märken eller påskrift som kan förväxlas med symbolen "3" (omvänt epsilon) används på aerosolbehållare.Artikel 101. Om någon medlemsstat uppmärksammar att en eller flera aerosolbehållare på goda grunder kan antas medföra fara för hälsa och säkerhet, trots att den eller de motsvarar kraven i detta direktiv, har denna stat rätt att provisoriskt förbjuda försäljning av dessa behållare inom sina nationsgränser eller förena försäljningen med särskilda villkor. Medlemsstaten skall omedelbart underrätta de andra medlemsstaterna och kommissionen om detta och ange skälen till sitt beslut.2. Kommissionen skall inom sex veckor rådfråga berörda medlemsstater och därefter utan dröjsmål avge sitt yttrande och vidta lämpliga åtgärder.3. Om kommissionen anser att direktivet behöver bearbetas i tekniskt avseende, skall sådana bearbetningar godkännas av antingen kommissionen eller rådet i enlighet med det förfarande som anges i artikel 7. Om så är fallet kan den medlemsstat som infört säkerhetsåtgärder behålla dessa, tills de nya bestämmelserna trätt i kraft.Artikel 111. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta direktiv inom 18 månader efter dagen för anmälan och skall genast underrätta kommissionen om detta.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 12Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 20 maj 1975.På rådets vägnarR. RYANOrdförande(1) EGT nr C 83, 11.10.1973, s. 24.(2) EGT nr C 101, 23.11.1973, s. 28.BILAGA1. DEFINITIONER 1.1 TryckMed tryck avses inre tryck uttryckt i bar (relativt tryck).1.2 ProvtryckMed provtryck avses det tryck som en ofylld aerosolbehållare kan utsättas för i 25 sekunder utan att något läckage uppstår eller, för metall- eller plastbehållare, någon synlig eller permanent formförändring orsakas, förutom sådan som anges i 6.1.1.2.1.3 SprängtryckMed sprängtryck avses det lägsta tryck vid vilket aerosolbehållaren brister eller sprängs.1.4 Behållarens totala volymMed behållarens totala volym avses en öppen behållares volym i milliliter upp till brädden.1.5 NettovolymMed nettovolym avses en fylld och försluten behållares volym i milliliter.1.6 VätskefasvolymMed vätskefasvolym avses volymen av icke gasformiga faser i en fylld och försluten aerosolbehållare.1.7 ProvningsförhållandenMed provningsförhållanden avses värdena för prov- och sprängtryck som utvecklas hydrauliskt vid 20°C (± 5°C).1.8 Brandfarligt innehållMed brandfarligt innehåll avsesa) gaser som kan antändas i luft vid normalt tryck,b) ämnen och beredningar i flytande form som har en antändningstemperatur under eller lika med 100°C.Metoden för att bestämma antändningstemperaturen beskrivs i bilaga 5 till rådets direktiv 67/548/EEG(1) av den 27 juni 1967 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar gällande klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen senast ändrad genom direktiv 73/146/EEG(2).2. ALLMÄNNA BESTÄMMELSER 2.1 Konstruktion och utrustning2.1.1 En fylld aerosolbehållare skall vid normal användning och lagring motsvara kraven i denna bilaga.2.1.2 Ventilen skall möjliggöra att aerosolbehållaren hålls praktiskt taget hermetiskt tillsluten under normala lagrings- och transportförhållanden; den skall vara skyddad, till exempel med hjälp av skyddshuv, mot varje oavsiktlig öppning och mot skador.2.1.3 Det får inte finnas någon risk att aerosolbehållarens mekaniska hållfasthetsegenskaper försämras genom påverkan av de ämnen som lagras i den, inte ens under lång lagringstid.2.2 MärkningUtöver vad som föreskrivs i direktiven om farliga ämnen och beredningar skall varje aerosolbehållare eller dess förpackning vara tydligt och lätt läsbart märkt med följande uppgifter:a) "Tryckbehållare. Får ej utsättas för direkt solljus och temperaturer över +50°C. Får ej punkteras eller brännas. Gäller även tömd behållare."b) "Spraya inte mot öppen låga eller glödande material", såvida inte aerosolbehållaren särskilt utformats för detta ändamål,c) "Brandfarlig" eller symbolen öppen låga, om innehållet består av mer än 45 viktprocent eller 250 g brandfarliga ämnen.3 SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR AEROSOLBEHÅLLARE AV METALL 3.1 VolymDen totala volymen hos dessa behållare får inte överstiga 1000 ml.3.1.1 Provtryck för behållarena) För behållare som fylls vid ett tryck som är lägre än 6,7 bar vid 50°C skall provtrycket vara minst 10 bar.b) För behållare som fylls vid 6,7 bar eller högre tryck vid 50°C skall provtrycket vara 50 % högre än det inre trycket vid 50°C.3.1.2 FyllningVid 50°C får trycket i behållaren inte överstiga 12 bar oavsett vilken gas som används vid fyllningen.3.1.3 VätskefasvolymVolymen i vätskefasen får vid 50°C inte överstiga 87 % av nettovolymen. Om behållarens botten är konkav och blir konvex innan behållaren sprängs får dock vätskefasvolymen uppgå till högst 95 % av nettovolymen.4 SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR AEROSOLBEHÅLLARE AV GLAS 4.1 Plastöverdragna och permanentskyddade behållareBehållare av denna typ får fyllas med komprimerad, kondenserad eller löst gas.4.1.1 VolymDessa behållares totala volym får inte överstiga 220 ml.4.1.2 ÖverdragÖverdraget skall vara en skyddsbetäckning av plast eller annat lämpligt material som skyddar mot risken för flygande glaspartiklar, om behållaren skadas vid olyckshändelse; det skall vara så beskaffat att inga glaspartiklar sprids om aerosolbehållaren vid en temperatur av 20°C släpps mot ett betonggolv från en höjd av 1,8 m.4.1.3 Provtryck för behållarena) Behållare som skall fyllas med komprimerad eller löst gas måste motstå ett provtryck av minst 12 bar.b) Behållare som skall fyllas med kondenserad gas måste motstå ett provtryck av minst 10 bar.4.1.4 Fyllninga) Aerosolbehållare som är fyllda med komprimerad gas behöver inte kunna motstå högre tryck än 9 bar vid 50°C.b) Aerosolbehållare som är fyllda med löst gas behöver inte kunna motstå högre tryck än 8 bar vid 50°C.c) Aerosolbehållare som innehåller kondenserad gas eller blandningar med kondenserad gas behöver inte motstå högre tryck vid 20°C än vad som framgår av följande tablå:>Plats för tabell>Tablån visar de tillåtna tryckvärdena vid 20°C vid olika procentmängder gas.Tryckvärden för procentmängder gas som inte finns upptagna i tablån skall extrapoleras.4.1.5 VätskefasvolymVid 50°C skall vätskefasvolymen i en fylld aerosolbehållare inte överstiga 90% av nettovolymen.4.2 Glasbehållare utan skyddshöljeAerosolbehållare av glas utan skyddshölje får endast fyllas med kondenserade eller lösta gaser.4.2.1 VolymSådana behållares totala volym får inte överstiga 150 ml.4.2.2 Provtryck för behållarenProvtrycket för behållaren skall vara minst 12 bar.4.2.3 Fyllninga) Aerosolbehållare fyllda med löst gas behöver inte motstå högre tryck än 8 bar vid 50°C.b) Aerosolbehållare som innehåller kondenserad gas behöver vid 20°C inte motstå högre tryck än vad som framgår av följande tablå:>Plats för tabell>Tablån visar de tillåtna tryckvärdena vid 20°C vid olika procentmängder gas.Tryckvärden för procentmängder gas som inte finns upptagna i tablån skall extrapoleras.4.2.4 VätskefasvolymVid 50°C får vätskefasvolymen i en aerosolbehållare som är fylld med kondenserad eller löst gas inte överstiga 90 % av nettovolymen.5 SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR AEROSOLBEHÅLLARE AV PLAST 5.1 Aerosolbehållare av plast som kan bilda splitter vid sprängning skall behandlas som aerosolbehållare av glas utan skyddshölje.5.2 Aerosolbehållare av plast som inte kan bilda splitter vid sprängning skall behandlas som aerosolbehållare av glas med skyddshölje.6 PROVNING 6.1 Provningskrav som den ansvarige för saluföringen skall garantera uppfylls6.1.1 Hydraulisk provning av ofyllda behållare6.1.1.1 Aerosolbehållare av metall, glas eller plast skall kunna motstå ett hydrauliskt tryckprov enligt 3.1.1, 4.1.3 och 4.2.2.6.1.1.2 Behållare av metall som uppvisar asymmetrisk eller betydande formförändring eller liknande fel skall kasseras. En lättare symmetrisk formförändring av bottnen eller överdelen skall tillåtas förutsatt att behållaren klarar sprängprovet.6.1.2 Sprängprov för ofyllda metallbehållareDen ansvarige för saluföringen skall garantera att sprängtrycket är minst 20 % högre än fastställt provtryck.6.1.3 Fallprov för glasbehållare med skyddshöljeTillverkaren skall garantera att behållarna motsvarar provningskraven i punkt 4.1.2.6.1.4 Individuell kontroll av fyllda aerosolbehållare6.1.4.1 a) Varje fylld aerosolbehållare skall nedsänkas i vattenbad. Vattnets temperatur och provtidens längd skall möjliggöra:- att innehållet i aerosolbehållaren når en konstant temperatur av 50°C, eller- att trycket i behållaren är lika med det som dess innehåll utövar vid en konstant temperatur av 50°C.b) Varje aerosolbehållare som uppvisar synlig permanent formförändring eller läckage skall kasseras.6.1.4.2 Varje provningsmetod som möjliggör ett resultat som är likvärdigt med vattenbadsmetoden kan användas av den som svarar för utsläppandet på marknaden; detta skall ske på eget ansvar och med medgivande av den kommitté som nämns i artikel 6 i detta direktiv.6.2 Exempel på provningar som kan genomföras vid medlemsstaternas kontroll6.2.1 Provning av ofyllda behållareProvtrycket anbringas under 25 sekunder på fem behållare som valts slumpvis ur ett enhetligt parti av 2500 ofyllda behållare, dvs. sådana som tillverkats av samma material vid samma kontinuerliga tillverkningsprocess, eller ur ett parti som motsvarar en timmes produktion.Om någon av dessa behållare inte består provet, väljs ytterligare tio behållare slumpvis ur samma parti och genomgår samma provning.Om någon av dessa aerosolbehållare inte klarar provet är hela partiet olämpligt för användning.6.2.2 Provning av fyllda aerosolbehållareKontroll av luft- och vattentäthet utförs genom att ett representativt urval fyllda aerosolbehållare nedsänks i vattenbad. Vattnets temperatur och provtiden skall möjliggöra att innehållet i aerosolbehållaren når en konstant temperatur av 50°C under den tid som erfordras för att försäkra sig om att inte någon sprängning eller något brott uppstått.Varje parti aerosolbehållare som inte klarar proven skall anses olämpligt för användning.(1) EGT nr 196, 16.8.1967, s. 1.(2) EGT nr L 167, 25.6.1973, s. 1.


Avis juridique important

|

31992L0088

Rådets direktiv 92/88/EEG av den 26 oktober 1992 om ändring av direktiv 74/63/EEG om främmande ämnen och produkter i djurfoder

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 321 , 06/11/1992 s. 0024 - 0026 Finsk specialutgåva Område 3 Volym 45 s. 0172  Svensk specialutgåva Område 3 Volym 45 s. 0172

RÅDETS DIREKTIV 92/88/EEG av den 26 oktober 1992 om ändring av direktiv 74/63/EEG om främmande ämnen och produkter i djurfoderEUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 43 i detta,med beaktande av kommissionens förslag(1),med beaktande av Europaparlamentets yttrande(2),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3), ochmed beaktande av följande:Erfarenheten visar att det finns skäl för att ändra vissa bestämmelser i direktiv 74/63/EEG(4).Den omständigheten att direktiv 74/63/EEG bara gäller för djurarter som normalt utfodras och hålls eller konsumeras av människor utesluter inte möjligheten att foder som innehåller främmande ämnen och produkter kan komma att distribueras till djur som lever i vilt tillstånd.Definitionen av begreppet "djur" bör därför i fortsättningen omfatta även de djurarter som lever i vilt tillstånd så att allt foder omfattas av föreskrifterna i direktiv 74/63/EEG.Direktiv 74/63/EEG skall gälla för råvaror och foder från den dag dessa förs in i gemenskapen; därför bör det fastställas att maximihalten av främmande ämnen eller produkter tillämpas generellt från den dag då råvarorna och fodret börjar omsättas, i alla försäljningsled och i synnerhet från den tidpunkt då de importeras.Principen bör fastslås att råvaror som används till djurfoder måste vara sunda, oförfalskade och av säljbar kvalitet. Det är därför nödvändigt att förbjuda användningen eller omsättningen av råvaror vilkas halt av främmande ämnen eller produkter överstiger den högsta fastställda nivån för foderblandningar enligt bilaga 1 till direktiv 74/63/EEG.Direktiv 74/63/EEG fastställer maximihalterna för vissa främmande ämnen och produkter. För att helt uppnå den önskade effekten av en sådan restriktion - att minska den samlade mängden främmande ämnen som djuren intar - bör det göras klart att bestämmelsen gäller för alla råvaru- eller foderpartier så snart de börjar omsättas i gemenskapen. Det är därför förbjudet att blanda starkt förorenade partier med andra råvaru- eller foderpartier i syfte att inte överskrida de maximihalter som fastställs i direktiv 74/63/EEG.Erfarenheten har visat att det förfarande för utbyte av information mellan de offentliga kontrollmyndigheterna som införts genom direktiv 74/63/EEG bör förbättras så att även rörelseidkarna underrättar medlemsstaterna om de fall då direktivets bestämmelser inte efterlevs. I sådana fall måste medlemsstaterna vidta alla nödvändiga åtgärder för att förhindra att förorenade råvaror och foder används som djurföda. Medlemsstaterna bör, om så är lämpligt, sörja för att råvaru- eller foderpartiet förstörs om ägaren har beslutat detta.Vid export till tredje land bör gemenskapen åtminstone tillämpa samma hälsokrav som gäller inom gemenskapen.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Direktiv 74/63/EEG ändras på följande sätt:1. Artikel 2 f skall ersättas med följande:"f) djur: djur som tillhör arter som normalt utfodras och hålls eller används för livsmedelsproduktion, samt djur som lever i vilt tillstånd och utfodras med foder."2. Följande artikel skall införas:"Artikel 2a1. Medlemsstaterna skall föreskriva att råvaror bara får börja omsättas i gemenskapen om de är sunda, genuina och av säljbar kvalitet.2. Råvaror kan särskilt inte betraktas som sunda, genuina och av säljbar kvalitet ifall de, om inte annat följer av del A i bilaga 2, har en så hög halt av främmande ämnen eller produkter att den överskrider de maximihalter för foderblandningar som fastställs i bilaga 1."3. I artiklarna 3a.1 och 3a.2 skall ordet "saluföras" ändras till "börja omsättas".4. Följande artikel skall läggas till:"Artikel 3cMedlemsstaterna skall föreskriva att ett parti råvaror, som enligt del A i bilaga 2 har en högre halt av ett främmande ämne eller produkt än vad som fastställs i kolumn 3 i nämnda bilaga, inte får blandas med andra råvaru- eller foderpartier."5. I artikel 7 ändras "handelsbegränsningar" till "omsättningsrestriktioner".6. Artikel 8 skall ändras på följande sätt:a) Följande punkt skall införas:"2a. Medlemsstaterna skall föreskriva att om en rörelseidkare (importör, tillverkare etc.) eller en person som i sin yrkesutövning äger eller har ägt, eller har varit i direkt kontakt med ett råvaru- eller foderparti och har kunskap om- att råvarupartiet är olämpligt som djurfoder eftersom det förorenats med ett främmande ämne eller en produkt som omfattas av detta direktiv, och därför inte uppfyller bestämmelserna i artikel 2a.1, och till följd därav utgör en allvarlig hälsorisk för djur och människor,- att foderpartiet inte uppfyller bestämmelserna i bilaga 1 och därför utgör en allvarlig hälsorisk för djur och människor,skall denna rörelseidkare eller annan person omedelbart underrätta de offentliga myndigheterna även om partiet kommer att förstöras.Om det rör sig om ett förorenat parti skall medlemsstaterna, efter att ha kontrollerat den information de fått, säkerställa att partiet inte används som djurföda.Medlemsstaterna skall säkerställa att det förorenade partiets slutliga bestämmelseort, inbegripet dess eventuella förstörande, inte kan ha en skadlig effekt på människors och djurs hälsa eller på miljön."b) Punkt 3 skall ersättas med följande:"3. Om ett parti råvaror eller foder förväntas sändas till en medlemsstat efter det att partiet i en annan medlemsstat, på grund av ett för stort innehåll av främmande ämnen eller produkter, inte har ansetts uppfylla bestämmelserna i detta direktiv, skall den senare medlemsstaten omedelbart ge de andra medlemsstaterna och kommissionen all nödvändig information om det partiet."7. Artikel 11 skall ersättas med följande:"Artikel 111. Vid export av foder till tredje land skall medlemsstaterna som minimikrav tillämpa bestämmelserna i detta direktiv.2. Punkt 1 påverkar inte medlemsstaternas rätt att tillåta återexport till det exporterande tredje landet av foderpartier som inte uppfyller kraven i detta direktiv."Artikel 2 Medlemsstaterna skall senast den 31 december 1993 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa bestämmelserna i detta direktiv. De skall genast underrätta kommissionen om detta.När en medlemsstat antar sådana bestämmelser skall dessa innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 3 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Luxemburg den 26 oktober 1992.På rådets vägnarJ. GUMMEROrdförande(1) EGT nr C 288, 6.11.1991, s. 6 ochEGT nr C 260, 9.10.1992, s. 10.(2) EGT nr C 241, 21.9.1992, s. 222.(3) EGT nr C 79, 30.3.1992, s. 17.(4) EGT nr L 38, 11.2.1974, s. 31. Senast ändrat genom kommissionens direktiv 92/63/EEG (EGT nr L 221, 6.8.1992, s. 49).


Avis juridique important

|

31986L0415

Rådets direktiv 86/415/EEG av den 24 juli 1986 om montering, placering, manövrering och märkning av manöverorgan på jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 240 , 26/08/1986 s. 0001 - 0018 Finsk specialutgåva Område 13 Volym 15 s. 0238  Svensk specialutgåva Område 13 Volym 15 s. 0238

RÅDETS DIREKTIV av den 24 juli 1986 om montering, placering, manövrering och märkning av manöverorgan på jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (86/415/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande(1),med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2), ochmed beaktande av följande:De tekniska krav som jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul måste uppfylla enligt nationell lagstiftning gäller bl.a. montering, placering, manövrering och identifiering av manöverorgan.Dessa krav skiljer sig åt i de olika medlemsstaterna. Det är därför nödvändigt att alla medlemsstater antar samma krav, antingen som tillägg till eller i stället för sina nuvarande bestämmelser, särskilt för att det förfarande med EEG-typgodkännande som behandlats i rådets direktiv 74/150/EEG av den 4 mars 1974 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul(3), senast ändrat genom Anslutningsakten för Spanien och Portugal, skall kunna tillämpas för varje traktortyp.Harmoniseringen av dessa krav är ett klart bidrag till säkerheten och möjliggör vad angår placeringen av och symbolbeteckningarna för manöverorganen en lösning av de problem som är förknippade med påskrifter på olika språk.Tillnärmningen av nationell lagstiftning för jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul innebär ett ömsesidigt erkännande av de kontroller som var och en av medlemsstaterna utför på grundval av gemensamma krav.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 1. Med jordbruks- eller skogsbrukstraktor avses varje motorfordon som är försett med hjul eller band och har minst två axlar, vars huvuduppgift grundas på dess dragkraft och som är särskilt konstruerat för att dra, skjuta, bära eller driva vissa redskap, maskiner eller släpvagnar avsedda för jordbruk eller skogsbruk. Fordonet kan vara utrustat för transport av gods och passagerare.2. Detta direktiv skall endast tillämpas för traktorer som avses i punkt 1 och som är försedda med luftfyllda däck, och har två axlar och är konstruerad för en hastighet mellan 6 och 30 km/tim.Artikel 2 Ingen medlemsstat får vägra att bevilja EEG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för en traktor, eller vägra att registrera traktorn eller förbjuda att den saluförs, tas i bruk eller används av skäl som hänför sig montering, placering, manövrering och identifiering av manöverorgan om de senare uppfyller de krav som anges i bilagorna 1, 2, 3 och 4.Artikel 3 Detta direktiv påverkar inte medlemsstaternas rätt att inom fördragets ramar ange de krav som de bedömer nödvändiga för att säkerställa arbetarnas skydd vid användning av ifråga varande traktor, under förutsättning att detta inte innebär ändringar av traktorerna på sätt som inte anges i detta direktiv.Artikel 4 Varje ändring som är nödvändig för att anpassa kraven i bilagorna till den tekniska utvecklingen skall antas enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 13 i direktiv 74/150/EEG.Artikel 5 1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 oktober 1987. De skall genast underrätta kommissionen om detta.2. Medlemsstaterna skall se till att till kommissionen överlämna texterna till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 6 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 24 juli 1986.På rådets vägnarA. CLARKOrdförande(1) EGT nr C 172, 13.7.1981, s. 108.(2) EGT nr C 189, 30.7.1981, s. 15.(3) EGT nr L 84, 28.3.1974, s. 10.BILAGA 1 DEFINITIONER, ANSÖKAN OM EEG-TYPGODKÄNNANDE, EEG-TYPGODKÄNNANDE 1. DEFINITIONER 1.1 TraktortypMed traktortyp i fråga om montering, placering, manövrering och identifiering av manöverorgan avses traktorer som inte väsentligen avviker med hänsyn till den invändiga utrustningen som kan påverka placeringen och identifieringen av manöverorgan.1.2 ManöverorganMed manöverorgan avses varje del som vid direkt ansättning medger ändring av tillståndet eller funktionen hos traktorn eller tillkopplad utrustning.2. ANSÖKAN OM EEG-TYPGODKÄNNANDE 2.1 Ansökan om typgodkännande för en traktortyp vad avser montering, placering, manövrering och identifiering av manöverorgan skall lämnas in av traktortillverkaren eller dennes representant.2.2 Ansökan skall åtföljas av en beskrivning (bilder och ritningar) i tre exemplar av de delar av traktorn som omfattas av kraven i detta direktiv.2.3 En traktor som är representativ för den typ som skall godkännas eller den eller de delar av traktorn som anses väsentliga för att utföra de kontroller som fastställs i detta direktiv måste lämnas in till den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningen.3. EEG-TYPGODKÄNNANDE Ett intyg som är i överensstämmelse med mallen i bilaga 5 skall biläggas intyget om EEG-typgodkännande.BILAGA 2 TEKNISKA KRAV 1. ALLMÄNNA KRAV 1.1 Manöverorganen skall vara lätt åtkomliga och får inte innebära en fara för operatören, som måste kunna aktivera dem utan svårighet eller risk. De skall vara så konstruerade och utformade, eller skyddade, att varje oöverlagd omkoppling eller oavsiktlig utlösning av en rörelse eller någon annan operation som kan vara farlig är utesluten.1.2 När identifiering av manöverorganen sker med symboler skall dessa överensstämma med de som visas i bilaga 3.1.3 Andra symboler än de som visas i bilaga 3 får användas för andra ändamål, under förutsättning att de inte kan förväxlas med de som visas i nämnda bilaga.1.4 Symboler anses vara överensstämmande om deras mått är proportionella med de som visas i bilaga 4.1.5 Symbolerna skall anbringas på eller i direkt anslutning till manöverorganen.1.6 Symbolerna skall framträda klart och tydligt mot bakgrunden.1.7 Manöverorganen måste uppfylla de särskilda krav i punkt 2 som är tillämpliga vad avser montering, placering, manövrering och identifiering av manöverorgan. Andra lösningar kan tillåtas om tillverkaren kan påvisa att dessa minst lika väl uppfyller kraven i detta direktiv.2. SÄRSKILDA KRAV 2.1 Manöverorgan för att starta motornMotorn skall inte kunna startas om det därmed finns risk att detta kan orsaka en okontrollerad rörelse av traktorn.Detta krav anses vara uppfyllt om motorn kan startas endast:- när växelspaken står i neutralläge eller i neutral växel, eller- när växellådsväljaren står i neutralläge eller i neutral växel, eller- när kopplingsmekanismen är frikopplad, eller- när hydrostatkopplingen står i neutralläge eller är utan tryck, eller- när inkopplingsanordningen i en hydraulisk transmission automatiskt återgår till neutralläge.2.2 Manöverorgan för att stoppa motornAktivering av denna anordning skall utan konstant manuell påverkan leda till att motorn stoppas; motorn får inte kunna starta på nytt automatiskt.Är manöverorganen för att stoppa motorn respektive att starta motorn inte gemensamma skall manöverreglage för att stoppa motorn ha en färg som tydligt framträder mot bakgrunden och de andra manöverorganen. I det fall manöverorganet för att stoppa motorn är utformat som en knapp skall färgen vara röd.2.3 Manöverorgan för differentialspärrMärkningen av detta manöverorgan är obligatorisk när det finns. Differentialspärrens funktion skall vara tydligt utmärkt om detta inte är uppenbart av manöverorganets läge.2.4 Manöverorgan för trepunktsupphängning2.4.1 Antingen skall manöverorganen för trepunktsupphängningen vara monterade så att lyftning och sänkning kan ske säkert och/eller skall det på lyftutrustningens fästanordningar finnas automatiska kopplingsdelar som inte kräver operatörens närvaro mellan traktorn och utrustningen. Befintligheten av ett sådant manöverorgan skall i tillämpliga fall indikeras.2.4.2 Säkerhetskraven för lyftning och sänkning av redskapen anses vara uppfyllda när följande villkor är uppfyllda:2.4.2.1 HuvudmanöverorganHuvudmanöverorganen och varje länkarm är monterade eller skyddade på så sätt att de befinner sig utanför operatörens räckvidd när han står på marken mellan traktorn och det tillkopplade redskapet, eller utvändiga manöverorgan skall monteras.2.4.2.2 Utvändiga manöverorgan2.4.2.2.1 Manöverorganen måste vara monterade så att föraren kan aktivera dem från en ofarlig plats, till exempel där manöverorganen för den hydrauliska trepunktsupphängningen eller dess extra manöverorgan befinner sig utanför de vertikala plan som utgörs av stänkskärmarnas innersidor,och2.4.2.2.2 Den hydrauliska trepunktsupphängningen manövreras med manöverorgan som begränsar rörelsen till högst 100 mm varje gång som manöverorganet påverkas. Mätpunkterna utgörs i detta fall av kopplingspunkterna på trepunktskopplingens nedre armar,eller2.4.2.2.3 Den hydrauliska trepunktsupphängningen manövreras med manöverorgan som fungerar enligt principen för dödmansgrepp.2.4.2.3 Smalspåriga traktorerFör traktorer vars ena drivaxel har fast eller variabel minsta spårvidd på högst 1150 mm måste manöverorganen vara placerade framför vertikalplanet genom sätets referenspunkt när sätet är inställt i mittläge.2.4.2.4 Andra lösningar är tillåtna om tillverkaren kan påvisa att dessa minst uppfyller kraven i punkterna 2.4.2.1, 2.4.2.2 och 2.4.2.3.BILAGA 3 SYMBOLER 1. Manöverorgan för att starta motorn >Hänvisning till film> 2. Manöverorgan för reglering av motorns varvtal >Hänvisning till film>Innebörd: kontinuerlig ändring av roterande rörelse>Hänvisning till film>kontinuerlig ändring av rätlinjig rörelse3. Manöverorgan för att stoppa motorn (Motor med gnisttändning och motor med kompressionständning) >Hänvisning till film> 4. Manöverorgan för parkeringsbroms >Hänvisning till film> 5. Manöverorgan för differentialspärr >Hänvisning till film> 6. Manöverorgan för koppling till kraftuttag >Hänvisning till film>Innebörd: tillkopplad>Hänvisning till film>frånkopplad7. Manöverorgan för kraftuttag och/eller val av varvtal >Hänvisning till film>Innebörd: enhet urkopplad och inte aktiverad>Hänvisning till film>Innebörd: enhet aktiverad men inte inkopplad>Hänvisning till film>enhet inkopplad och aktiveradANM:Dessa symboler avser manöverorganet och varvtalsväljaren för ett kraftuttag med två hastigheter. Symbol nr 1 visar väljaren i neutralläge och urkopplad; symbol nr 2 visar kraftuttaget inställt för 1000 varv/min., men inte inkopplat; symbol nr 3 visar kraftuttaget inkopplat och aktiverat för ett varvtal på 1000 varv/min..8. Manöverorgan för lyftmekanism >Hänvisning till film>Innebörd: upplyft läge>Hänvisning till film>nedsänkt läge9. Manöverorgan för fjärrkontroll av tillkopplade redskap >Hänvisning till film>Innebörd: tillkopplad>Hänvisning till film>frånkopplad10. Manöverorgan för huvudstrålkastare för halvljus >Hänvisning till film> 11. Manöverorgan för körriktningsvisare >Hänvisning till film> 12. Manöverorgan för varningsblinkers >Hänvisning till film> 13. Omkopplare för huvudstrålkastare >Hänvisning till film> 14. Manöverorgan för främre (sido)positionslyktor >Hänvisning till film> 15. Manöverorgan för huvudstrålkastare för helljus >Hänvisning till film> 16. Manöverorgan för dimstrålkastare >Hänvisning till film> 17. Manöverorgan för dimbaklykta/or >Hänvisning till film> 18. Manöverorgan för parkeringslykta/or >Hänvisning till film> 19. Manöverorgan för arbetsbelysning >Hänvisning till film> 20. Manöverorgan för vindrutetorkare >Hänvisning till film> 21. Manöverorgan för signalhorn >Hänvisning till film>BILAGA 4 UTFORMNING AV GRUNDMALL FÖR DE SYMBOLER SOM VISAS I BILAGA 3 >Hänvisning till film>Figur 1GrundmallGrundmallen består av:1. en grundkvadrat med sidan 50 mm, där måttet a är lika med det nominella måttet a för originalet,2. en grundcirkel med en diameter på 56 mm, med ungefär samma yta som grundkvadraten (1),3. en andra cirkel med en diameter på 50 mm, inskriven i grundkvadraten (1),4. en andra kvadrat vars hörn berör grundcirkeln (2) och vars sidor är parallella med grundkvadratens sidor (1),5. och 6. två rektanglar med samma yta som grundkvadraten (1); deras sidor är vinkelräta mot varandra och var och en av dem är sådan att de skär grundkvadratens motsattssidor i symmetriskt belägna punkter,7. en tredje kvadrat vars sidor går genom skärningspunkterna mellan grundkvadraten (1) och grundcirkeln (2) och som bildar en vinkel på 45° med horisontalplanet så att denna kvadrat får det största horisontella och det största vertikala måttet i grundmodellen,8. en oregelbunden oktagon som består av linjer som lutar med en vinkel på 30° med kvadratens sidor (7).Grundmallen anbringas på ett rutnät med delningen 12,5 mm som sammanfaller med grundkvadraten (1).BILAGA 5 MALL Största format: DIN A4 (210 x 297 mm)Myndighetens namn BILAGA TILL INTYG OM EEG-TYPGODKÄNNANDE FÖR EN TRAKTORTYP MED AVSEENDE PÅ MONTERING, PLACERING, MANÖVRERING OCH IDENTIFIERING AV MANÖVERORGAN(Artikel 4.2 och artikel 10 i rådets direktiv 74/150/EEG av den 4 mars 1974 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul)EEG-typgodkännande nr .1. Traktorns handelsbeteckning eller varumärke ..2. Traktortyp .3. Tillverkarens namn och adress ...4. I tillämpliga fall namn och adress för tillverkarens representant ...5. Kortfattad beskrivning av traktortypen med avseende på montering, placering, manövrering och identifiering av manöverorgan ..6. Traktor tillhandahållen för typgodkännande den .7. Teknisk tjänst som utfört provningar för typgodkännande .8. Datum för rapport som utfärdats av denna tjänst .9. Nummer för rapport som utfärdats av denna tjänst .10. Typgodkännande i fråga om montering, placering, manövrering och identifiering av manöverorgan har beviljats/vägrats(1) .11. Ort .12. Datum .13. Namnteckning .14. Följande ritningar, märkta med ovanstående typgodkännandenummer, bifogas detta intyg:En sats ritningar över manöverorganen och de traktordelar som anses relevanta med hänsyn till rådets direktiv 86/415/EEG av den 24 juli 1986 om montering, placering, manövrering och märkning av manöverorgan på jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul.Dessa ritningar översänds till de behöriga myndigheterna i övriga medlemsstater på deras uttryckliga begäran.15. Eventuella kommentarer ...(1) Stryk det som inte är tillämpligt.


Avis juridique important

|

31973L0362

Rådets direktiv 73/362/EEG av den 19 november 1973 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om längdmått

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 335 , 05/12/1973 s. 0056 - 0063 Finsk specialutgåva Område 13 Volym 3 s. 0173  "Grekisk specialutgåva" Område 13 Volym 2 s. 0146  Svensk specialutgåva Område 13 Volym 3 s. 0173  Spansk specialutgåva: Område 13 Volym 3 s. 0098  Portugisisk specialutgåva: Område 13 Volym 3 s. 0098

RÅDETS DIREKTIV av den 19 november 1973 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om längdmått (73/362/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande,med beaktande av ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, ochmed beaktande av följande:Frågor om hur längdmått skall vara konstruerade och hur de skall kontrolleras är i medlemsstaterna underkastade tvingande bestämmelser som skiljer sig mellan medlemsstaterna och som därmed utgör handelshinder för sådana mått. Det är därför nödvändigt att dessa bestämmelser närmas till varandra.Rådets direktiv av den 26 juli 1971(1) om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om gemensamma föreskrifter för både mätdon och metrologiska kontrollmetoder har fastställt förfaranden för EEG-typgodkännande och första EEG-verifikation av mätdon. Enligt det direktivet skall det fastställas tekniska krav som längdmått skall uppfylla för att fritt få importeras, marknadsföras och användas, sedan de kontrollerats och märkts på föreskrivet sätt.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Detta direktiv avser sådana längdmått som anges i bilagan.Artikel 2De längdmått som får förses med EEG-märkning beskrivs i bilagan. De skall vara föremål för EEG-typgodkännande och underkastas första EEG-verifikation.Artikel 3Ingen medlemsstat får begränsa, vägra eller förbjuda att längdmätdon som försetts med märket för EEG-typgodkännande och märkning för första EEG-verifikation släpps ut på marknaden eller tas i bruk.Artikel 41. Medlemsstaterna skall inom 18 månader från anmälan av detta direktiv sätta i kraft de lagar och andra författningar som krävs för att följa det. De skall genast underrätta kommissionen om detta.2. Medlemsstaterna skall se till att till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.Artikel 5Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 19 november 1973.På rådets vägnarIb FREDERIKSENOrdförande(1) EGT nr L 202, 6.9.1971, s. 1.BILAGA1. Definitioner1.1 Längdmått är mätdon med skalmärken vars inbördes avstånd anges i en författningsreglerad måttenhet för längd.1.2 Den nominella längden för ett längdmått är den längd som måttet betecknats med.1.3 Huvudskalmärkena är de två skalmärken som ligger lika långt från varandra som måttets "nominella längd".1.4 Längdmåttets skala bildas av huvudskalmärkena och de andra skalmärkena.1.5 Ett längdmått kan beskrivas som1.5.1 - ett ändmått där huvudskalmärkena utgörs av två ytor,1.5.2 - ett streckmått där huvudskalmärkena utgörs av två streck, hål eller märken,1.5.3 - ett sammansatt mått där det ena av huvudskalmärkena utgörs av en yta och det andra av ett streck, ett hål eller ett märke.2. MaterialLängdmått och tillhörande utrustning skall vara tillverkade av material som är tillfredsställande hållbara, stabila och motståndskraftiga mot miljöfaktorer under normala användningsförhållanden.De använda materialen skall uppfylla följande krav:2.1 Vid normal användning vid temperaturer på högst 8 °C över eller under referenstemperaturen får ändringar i längd inte överstiga största tillåtna fel.2.2 För mått som vid användning skall utsättas för en bestämd dragkraft, skall längdvariationen understiga största tillåtna fel om den bestämda dragkraften varierar inom ± 10 %.3. Utförande3.1 Längdmått och tillhörande utrustning skall vara väl och gediget utförda och omsorgsfullt ytbehandlade.3.2 Längdmått skall ha tvärsnitt med sådana dimensioner och former att mätning under normala förhållanden kan ske med den noggrannhet som krävs för den noggrannhetsklass som måttet tillhör.3.3 Ändytorna på ett ändmått skall vara plana. Ändytor och streck skall vara vinkelräta mot måttets längdaxel.3.4 Ändytorna på ändmått eller sammansatta mått som tillverkats av trä eller annat material med samma eller sämre hållbarhet, skall utgöras av beslag eller skoningar som är slitstarka, stötsäkra och väl fästade vid måttet.3.5 Tillbehör, t.ex. en eller flera fasta eller rörliga krokar, ringar, handtag, plattor, stift, tungor, upprullare eller nonieskalor, som underlättar användning av måttet och utökar dess användningsområde, är tillåtna förutsatt att de inte kan leda till förväxling. Tillbehör skall vara konstruerade och fästade vid måttet på sådant sätt att de under normala användningsförhållanden inte nämnvärt ökar onoggrannheten vid mätning.3.6 Ett måttband skall utföras så att bandets kanter är raka och parallella då bandet ligger utsträckt på ett plant underlag.3.7 Upprullare för måttband skall utföras så att de inte orsakar permanent deformation hos bandet.4. Skalor och besiffring4.1 Ett längdmått skall vara tydligt, regelbundet och beständigt graderat och besiffrat, så att avläsningen kan göras säkert, enkelt och entydigt.4.2 Skaldelen skall vara 10n, 2 × 10n eller 5 × 10n m, där n är ett positivt eller negativt heltal eller noll.Skaldelen får inte överstiga- 1 cm om måttets nominella längd är 2 m eller mindre,- 10 cm om måttets nominella längd är över 2 m och under 10 m,- 20 cm om måttets nominella längd är 10 m eller mer och under 50 m,- 50 cm om måttets nominella längd är 50 m eller mer.Dessa värden får dock överskridas för mått för speciella ändamål, om orsaken till överskridandet anges i ansökan om typgodkännande och om det anges på måttet vilket speciellt ändamål det är avsett för.4.3 Om skalmärkena utgörs av streck skall dessa vara raka, vinkelräta mot längdmåttets axel, lika breda och jämntjocka. Skalstreckens längd skall stå i relation till den måttenhet de markerar. Strecken skall bilda en klar och tydlig skala och ha en bredd som inte ökar onoggrannheten vid mätning.4.4 Vissa delar av skalan, särskilt vid dess ändar, får underindelas i decimaldelar av den skaldel som gäller för hela måttet.4.5 Skalmärken kan också utgöras av hål, om skaldelsvärdet är minst 1 cm, eller av andra märken om skaldelsvärdet är minst 1 dm, förutsatt att märkena medger avläsning med tillräcklig noggrannhet för den noggrannhetsklass som måttet tillhör.4.6 Skalindelning får vara löpande eller återupprepande. I en underindelad skala enligt punkt 4.4 får besiffringen vara annorlunda än i resten av måttet. Siffrornas placering, storlek, form, färg och kontrast skall anpassas till skalan och respektive skalmärken.Oavsett värdet på skaldelen enligt punkt 4.2 skall sifferuppgifterna avse meter, decimeter, centimeter eller millimeter, utan angivelse av motsvarande måttsymbol.Antalet skalmärken med siffror skall vara tillräckligt litet för att medge entydig avläsning.Om sifferuppgifterna inte avser meter får metermarkeringar ändock besiffras med metermätetalet. I så fall skall metermätetalet åtföljas av beteckningen m.Dessutom får värdet på närmast föregående metermätetal upprepas på samma sätt före de andra besiffrade skalmärkena.Om skaldelsvärdet för en skala med streck kan uttryckas som 2 710n m och är minst 2 cm skall alla skalmärken besiffras.4.7 Om ett mått har flera skalor får skaldelsvärdena vara olika, och besiffringen får vara stigande åt samma eller motsatt håll.5. Nominell längd5.1 Måttets nominella längd skall ha något av följande värden: 0,5-1-1,5-2-3-4-5 m, eller en multipel av 5 m.5.2 Andra värden kan dock godkännas för speciella ändamål om orsaken till annat nominellt värde anges i ansökan om typgodkännande och om det på måttet anges vilket speciellt ändamål det är avsett för.5.3 Vissa av de nominella längderna i punkt 5.1 är inte tillåtna för de längdmått som avses i punkt 9.4.2.6. Inskrifter6.1 Följande inskrifter är obligatoriska på alla längdmått:6.1.1 Inskrifter som alltid skall finnas:6.1.1.1 nominell längd,6.1.1.2 tillverkarens namn eller firmamärke,6.1.1.3 noggrannhetsklass: I, II eller III,6.1.1.4 EEG-typgodkännandemärke.6.1.2 Inskrifter som skall finnas på vissa mått:6.1.2.1 referenstemperatur, om den är en annan än 20 °C,6.1.2.2 dragkraft,6.1.2.3 speciellt användningsområde för måttet enligt punkterna 4.2 och 5.2.6.2 Nominell längd, dragkraft och temperatur skall uttryckas med hjälp av enheter som godtagits genom rådets direktiv av den 18 oktober 1971(1) om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om måttenheter, eller med hjälp av någon multipel av dessa, åtföljt av motsvarande författningsenliga beteckning.6.3 Alla inskrifter skall vara synliga och läsbara från början av måttet.6.4 På tillverkarens eget ansvar får längdutvidgningskoefficienten för måttets material anges på följande sätt: á = . . .6.5 Dessutom får sådana andra icke-metrologiska uppgifter finnas på måttet, som är särskilt föreskrivna eller som godtagits av ett behörigt nationellt organ.6.6 Om inskrifterna inte har kodad form skall de utformas på det officiella språket i den medlemsstat som är mottagarland för måttet.6.7 Reklamuppgifter får anbringas på längdmått, under förutsättning att de placeras enligt bestämmelserna i punkt 6.8.6.8 Inskrifter, inklusive reklam, skall anbringas på sådant sätt att de inte på något sätt försvårar mätning med måttet. Obligatoriska inskrifter, förutom EEG-typgodkännandemärket, samt placeringen av reklamuppgifter skall framgå av det typexemplar som genomgår EEG-typgodkännandeprovning.7. Största tillåtna fel7.1 Längdmått enligt detta direktiv skall alltefter mätnoggrannhet indelas i tre klasser, betecknade I, II och III.Vid första EEG-verifikation av längdmått skall det största tillåtna felet, positivt eller negativt på den nominella längden eller på godtyckligt annat avstånd mellan två icke intilliggande skalmärken uttryckas som en funktion av avståndet i fråga enligt formeln (a + bL) mm, där- L är längden, avrundad till närmast större hela antal meter,- a och b är koefficienter, fastställda för respektive klass enligt följande tabell:>Plats för tabell>7.2 Största tillåtna fel, positivt eller negativt, på längden på intervallen mellan två intilliggande skaldelar och den största tillåtna skillnaden mellan längderna i för två intilliggande intervall, skall för respektive noggrannhetsklass ha värden enligt följande tabell:>Plats för tabell>7.3 För ett ändmått eller ett sammansatt mått skall dock det största tillåtna felet, positivt eller negativt, i längden av den sista skaldelen som avgränsas av en yta, ökas med- 0,1 mm för mått i noggrannhetsklass I,- 0,2 mm för mått i noggrannhetsklass II,- 0,3 mm för mått i noggrannhetsklass III.7.4 Största tillåtna fel för mått i bruk skall vara lika med två gånger största tillåtna fel vid den första EEG-verifikation som anges i punkt 7.1.7.5 Största tillåtna fel får inte överskridas under följande referensbetingelser:7.5.1 Referenstemperaturen skall normalt vara 20 °C. För vissa längdmått enligt punkt 9 nedan kan dock undantagsvis en annan referenstemperatur godkännas.7.5.2 Längdmått som märkts med ett värde på dragkraft enligt punkt 9 skall provas, liggande på horisontellt plant stöd under hela den provade längden, utan nämnvärd friktion och utsatta för den på måttet angivna dragkraften.8. VerifikationsmärkenVarje längdmått skall utföras så att det kan förses med de verifikationsmärken som fastställts i rådets direktiv av den 26 juli 1971 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om gemensamma föreskrifter för både mätdon och metrologiska kontrollmetoder. Särskild plats skall finnas för denna märkning nära längdmåttets början.9. Olika typer av längdmått som omfattas av direktivet9.1 Ändmått, streckmått eller sammansatta mått av glasfiberarmerad plast.Nominell längd mellan 0,5 och 50 m.Dragkraften, ca 20 N, skall anges på måttet.De fria ändarna på ändmått eller sammansatta mått skall vara nötningsbeständiga.Dessa mått skall tillhöra noggrannhetsklass I, II eller III.9.2 Mått i ett stycke, styva eller halvstyva, av metall eller annat material (för allmänna mätningar).Nominell längd mellan 0,5 och 5 m.Dessa mått skall tillhöra noggrannhetsklass II.9.3 Ledade mått av metall eller annat material.Nominell längd mellan 0,5 och 5 m.Delarna skall vara lika långa mellan lederna.Ledernas funktion och uppriktningen i uppfällt läge skall säkerställas med hjälp av en effektiv anordning som är konstruerad så att leden inte ökar felet med mer än 0,3 mm för mått i noggrannhetsklasserna I och II respektive 0,5 mm för mått i noggrannhetsklass III.Dessa mått skall tillhöra noggrannhetsklass I, II eller III.9.4. Måttband av stål.9.4.1. Små ändmått, streckmått eller sammansatta måttband på upprullare.Nominell längd mellan 0,5 och 5 meter.Dessa mått får inneslutas i ett hölje, vars ena sidoyta kan ingå i den del som används för mätning, särskilt vid mätning av invändiga mått.Den fria änden för dessa mått skall vara försedd med en fast eller skjutbar hake eller tunga.Dessa mått skall tillhöra noggrannhetsklass I eller II.9.4.2. Stora ändmått eller streckmått, avsedda för mätning av längd som överstiger deras nominella längd.Nominell längd: 5, 10, 20, 50, 100 eller 200 meter.Dragkraften, ca 50 N, skall anges på måttet.Dessa mått skall vara försedda med handtag eller ringar i sina båda ändar.Handtag som räknas in i den nominella längden skall vara så utfört att dess infästning inte ger upphov till onoggrannhet vid mätning.Dessa mått skall tillhöra noggrannhetsklass I eller II.9.4.3. Stora streckmått eller sammansatta mått på upprullare, som inte är avsedda för mätning av längd som överstiger deras nominella längd.Nominell längd mellan 5 och 100 meter.Dragkraften, ca 50 N, skall anges på måttet.Den fria änden skall vara försedd med ett handtag, en ring eller en hake som inte räknas in i den nominella längden.Dessa mått skall tillhöra noggrannhetsklass I eller II.9.4.4. Sammansatta pejlingsmåttband av metall med lod för mätning av vätskenivåNominell längd mellan 5 och 50 meter.Referenstemperaturen får i särskilda fall avvika från 20 °C.Dragkraften skall anges på måttet. Denna dragkraft skall vara lika med lodets vikt. Lodet skall vara märkt med sitt massvärde.Skalans nollmärke skall utgöras av den undre änden på ett lod med lämplig form, tillräckligt tungt för att sträcka bandet på ett riktigt sätt och gjort av ett material som inte ger upphov till gnistor vid stötar.Lodet skall vara permanent eller löstagbart fästat vid bandet på ett sådant sätt att infästningen inte ger upphov till onoggrannhet vid mätning.Hela bandet skall vara graderat i millimeter och graderingen skall fortsätta på en plan yta på lodet.Den andra änden på bandet får vara utrustad med en upprullare.Dessa mått skall tillhöra noggrannhetsklass I eller II.Det största tillåtna felet för hela måttet i läge för mätning med fästat lod får dock aldrig understiga 0,6 mm.9.5. Längdmått av metall i ett stycke för noggrann mätning- stela eller halvstela (nominell längd mellan 0,5 och 5 m) som särskilt används som mätsticka,- böjliga (nominell längd mellan 1 och 200 m).Referenstemperaturen får i särskilda fall avvika från 20 °C.Änden på stela mätstickor skall vara nötnings- och stötbeständiga.Den fria änden på böjliga mått kan vara försedda med ett handtag, en ring eller en hake som inte räknas in i den nominella längden.Dragkraften, ca 50 N, skall anges på böjliga mått.Dessa mått skall tillhöra noggrannhetsklass I eller II.(1) EGT nr L 243, 29.10.1971, s. 29.