Avis juridique important

|

31982L0244

Kommissionens direktiv 82/244/EEG av den 17 mars 1982 om en anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 76/756/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om montering av belysning och ljussignalanordningar på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 109 , 22/04/1982 s. 0031 - 0042 Finsk specialutgåva Område 13 Volym 12 s. 0005  Spansk specialutgåva: Område 13 Volym 12 s. 0148  Svensk specialutgåva Område 13 Volym 12 s. 0005  Portugisisk specialutgåva: Område 13 Volym 12 s. 0148

KOMMISSIONENS DIREKTIV av den 17 mars 1982 om en anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 76/756/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om montering av belysning och ljussignalanordningar på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (82/244/EEG)EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon(1), senast ändrat genom direktiv 80/1267/EEG(2) och enligt Anslutningsakten för Grekland, och särskilt artikel 11 i detta,med beaktande av rådets direktiv 76/756/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om montering av belysning och ljussignalanordningar på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon(3), i dess lydelse enligt kommissionens direktiv 80/233/EEG(4), och särskilt artikel 4 i detta, ochmed beaktande av följande:Med hänsyn till vunna erfarenheter och den tekniska utvecklingen är det nu inte bara möjligt att komplettera vissa krav och anpassa dem bättre till faktiska provningsförhållanden, utan också att göra dem tydligare i syfte att öka säkerheten för både de åkande i fordonen och andra trafikanter.De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är i överenstämmelse med yttrandet från Kommittén för anpassning till teknisk utveckling av direktiv för avskaffande av tekniska handelshinder inom motorfordonssektorn.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Bilagorna 1 och 2 till direktiv 76/756/EEG ändras enligt bilagan till detta direktiv.Artikel 21. Från och med den 1 oktober 1982 får ingen medlemsstat, av skäl som hänför sig till installationen av belysnings- och ljussignalanordningar, oavsett om dessa är obligatoriska eller frivilliga, uppräknade i punkterna 1.5.7-1.5.20 i bilaga 1 till direktiv 76/756/EEG,- med avseende på en fordonstyp, vägra att bevilja EEG-typgodkännande, vägra att utfärda den handling som anges i artikel 10.1 sista strecksatsen i direktiv 70/156/EEG eller vägra att bevilja nationellt typgodkännande, eller- förbjuda att fordon tas i bruk,om installationen av belysnings- och ljussignalanordningarna på fordonstypen eller fordonen överensstämmer med bestämmelserna i detta direktiv.2. Från och med den 1 januari 1983- får medlemsstaterna inte längre utfärda den handling som anges i artikel 10.1 sista strecksatsen i direktiv 70/156/EEG för en fordonstyp om installationen av belysnings- och ljussignalanordningarna inte överensstämmer med bestämmelserna i detta direktiv,- får medlemsstaterna vägra att bevilja nationellt typgodkännande för en fordonstyp om installationen av nämnda belysnings- och ljussignalanordningar inte överensstämmer med bestämmelserna i detta direktiv.3. Från och med den 1 oktober 1984 får medlemsstaterna förbjuda ibruktagande av fordon för vilka ett intyg enligt artikel 10 i direktiv 70/156/EEG om installationen av de nämnda belysnings- och ljussignalanordningarna utfärdats efter den 1 oktober 1979 när installationen av dessa anordningar inte överensstämmer med bestämmelserna i detta direktiv.Artikel 3Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 oktober 1982 och skall genast underrätta kommissionen om detta.Artikel 4Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den 17 mars 1982.På kommissionens vägnarKarl-Heinz NARJESLedamot av kommissionen(1) EGT nr L 42, 23.2.1970, s. 1.(2) EGT nr L 375, 31.12.1980, s. 34.(3) EGT nr L 262, 27.9.1976, s. 1.(4) EGT nr L 51, 25.2.1980, s. 8.BILAGA Ändringar i bilagan till direktiv 76/756/EEG BILAGA 1: INSTALLATIONEN AV BELYSNINGS- OCH LJUSSIGNALANORDNINGAR Punkt 1.1 skall ändras på följande sätt: "1.1 Fordonstyp med avseende på installationen av belysnings- och ljussignalanordningarna:fordon som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som nämns i punkterna 1.1.1-1.1.4.Följande är inte heller att anse som "fordon av annan typ": Fordon som avviker enligt punkterna 1.1.1-1.1.4, men inte på sådant sätt att det medför en ändring av typen, antalet, placeringen och den geometriska synbarheten för belysningsanordningarna och lutningen hos halvljuset som föreskrivs för fordonstypen i fråga, och fordon på vilka frivilliga belysningsanordningar är monterade eller saknas."Efter punkt 1.1.2 skall följande nya punkter 1.1.3 och 1.1.4 införas:"1.1.3 strålkastarens nivåregleringssystem,1.1.4 fjädringssystemet."Punkt 1.10.4 skall ändras på följande sätt:"1.10.4 av sidokörriktningsvisare, breddmarkeringslyktor, främre och bakre sidopositionslyktor, parkeringslyktor och reflexanordningar,"Punkt 2.2.4 skall ändras på följande sätt:"2.2.4 Monteringsritning(ar) för varje enskild lykta som utvisar de lysande ytorna enligt definitionen i punkt 1.6, referensaxeln enligt definitionen i punkt 1.7 och referenscentrum enligt definitionen i punkt 1.8.Denna upplysning behövs inte för skyltlyktan (punkt 1.5.14)."Punkt 4.2.6.1 skall ändras på följande sätt:"4.2.6.1 Efter inställning av lutningen skall halvljusets vertikala lutning mätas under statiska förhållanden under alla de lastförhållanden som anges i tillägg 1. Den skall förbli mellan -0,5 % och -2,5 % utan manuell inställning. Grundinställningen skall vara mellan -1 % och -1,5 % för ett "olastat fordon" med en person i förarsätet. Grundinställningen för varje fordonstyp skall anges av tillverkaren och vara angiven på ett klart läsbart och outplånligt sätt på varje fordon intill strålkastaren eller tillverkarskylten i form av symbolen som visas i tillägg 6."Punkt 4.2.6.2.2 skall ändras på följande sätt:"4.2.6.2.2 Anordningar som ställs in manuellt, antingen steglöst eller inte steglöst, skall ändå tillåtas, under förutsättning att de har ett stoppläge där strålkastarna kan ställas tillbaka till lutningen enligt punkt 4.2.6.1 med hjälp av de vanliga inställningsskruvarna. Dessa manuellt inställbara anordningar skall kunna manövreras från förarplatsen. Steglöst inställbara anordningar skall ha referensmärkningar som anger de lastförhållanden som kräver justering av halvljusinställningen.Antalet lägen på inte steglöst inställbara anordningar skall vara sådant att det, med början från en lutning på mellan -1 % och -1,5 %, säkerställer överensstämmelse med värdena mellan -0,5 % och -2,5 % för de lastförhållanden som anges i tillägg 1. Även för dessa anordningar skall de lastförhållanden som kräver justering av halvljusinställningen vara klart utmärkta intill anordningens manöverorgan (se tillägg 7)."Efter punkt 4.2.6.2.2 skall följande införas:"4.2.6.2.3 Mätningen av variation hos halvljuslutningen som en funktion av lasten skall utföras enligt det provningsförfarande som anges i tillägg 5."Punkt 4.4.1 skall ändras på följande sätt:"4.4.1 BefintlighetObligatorisk på motorfordon.Frivillig på släpvagnar."Punkt 4.5.4.1 skall ändras på följande sätt:"4.5.4.1 I sidled:Kanten på den lysande ytan längst bort från fordonets symmetrilängsplan får inte befinna sig mer än 400 mm från fordonets yttersta kant.Avståndet mellan innerkanterna på de två lysande ytorna får inte vara mindre än 600 mm. När det vertikala avståndet mellan bakre körriktningsvisaren och motsvarande bakre sidopositionslykta inte är mer än 300 mm, får inte avståndet mellan fordonets yttersta kant och ytterkanten på den lysande ytan på bakre körriktningsvisaren vara mer än 50 mm större än avståndet mellan fordonets yttersta kant och ytterkanten på den lysande ytan på motsvarande bakre sidopositionslykta."Punkt 4.5.5 skall ändras på följande sätt:"4.5.5 Geometrisk synbarhetHorisontella vinklar: Se tillägg 4.Vertikala vinklar: 15° över och under horisontalplanet. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 5° om lyktorna sitter mindre än 750 mm över marken."Punkt 4.5.12 skall ändras på följande sätt:"4.5.12 Övriga kravLjuset skall vara ett blinkande ljus som blinkar 90 ±30 gånger per minut.Manövrering av ljussignalens manöverorgan skall inom högst en sekund följas av den första tändningen och inom högst en och en halv sekund av den första släckningen. Om ett motorfordon är utrustat för att dra en släpvagn skall manöverorganet för körriktningsvisarna på dragfordonet även kunna manövrera körriktningsvisarna på släpvagnen.I händelse av fel på en körriktningsvisare, vilket inte beror på en kortslutning, skall de andra fortsätta att blinka men under dessa förhållanden får blinkfrekvensen vara annorlunda än den angivna.För de främre körriktningsvisarna får den lysande ytan inte befinna sig mindre än 40 mm från den lysande ytan på halvljusstrålkastarna eller dimstrålkastarna om sådana finns. Ett kortare avstånd tillåts om ljusstyrkan i körriktningsvisarens referensaxel inte är mindre än 400 cd."Punkt 4.7.8 skall ändras på följande sätt:"4.7.8 Får inte "kombineras" med en annan lykta, om inte den bakre positionslyktan bildar flerfunktion med stopplyktan och är kombinerad med skyltlyktan."Punkt 4.7.10 skall ändras på följande sätt:"4.7.10 Elektriska kopplingarSkall tändas då färdbromsen ansätts. Stopplyktorna behöver inte fungera om anordningen som startar och/eller stannar motorn står i ett läge som gör det omöjligt för motorn att vara igång."Punkt 4.7.12 skall utgå.Efter punkt 4.8.8 skall följande nya punkt 4.8.8.1 införas:"4.8.8.1 När bakre positionslyktorna bildar flerfunktion med stopplyktorna får de fotometriska egenskaperna hos skyltlyktan ändras medan stopplyktorna lyser."Punkt 4.8.10 skall ändras på följande sätt:"4.8.10 Elektriska kopplingarInga särskilda föreskrifter."Punkt 4.8.11 skall ändras på följande sätt:"4.8.11 KontrollanordningKontrollanordning är frivillig. Om den finns skall dess funktion utföras av den kontrollanordning som krävs för främre och bakre sidopositionslyktorna."Punkt 4.9.11 skall ändras på följande sätt:"4.9.11 KontrollanordningKontrollampa är obligatorisk. Denna kontrollanordning skall vara inte blinkande och skall inte krävas om instrumentpanelsbelysningen endast kan tändas samtidigt med främre sidopositionslyktorna."Punkt 4.10.11 skall ändras på följande sätt:"4.10.11 KontrollanordningKontrollampa är obligatorisk. Den skall kombineras med motsvarande för främre sidopositionslyktorna."Punkt 4.11.4.1 skall ändras på följande sätt:"4.11.4.1 I sidled:Om det endast finns en dimbaklykta skall denna sitta på motsatt sida om fordonets symmetrilängsplan i förhållande till den trafikriktning som föreskrivs i registreringslandet. Referenscentrum får även vara placerat på fordonets symmetrilängsplan."Punkt 4.11.10 skall ändras på följande sätt:"4.11.10 Elektriska kopplingarDessa skall vara sådana att dimbaklyktan endast kan tändas när halvljus- eller helljusstrålkastarna eller dimstrålkastarna eller en kombination av dessa är tända. De skall även vara sådana att dimbaklyktan när den är tänd kan fungera med helljus-, halvljus- och dimstrålkastarna.När dimbaklyktan är tänd skall manövrering av helljusets eller halvljusets manöverorgan inte släcka dimbaklyktan.Om det finns dimstrålkastare skall det vara möjligt att släcka dimbaklyktan utan att släcka dimstrålkastarna."Punkt 4.11.11 skall ändras på följande sätt:"4.11.11 KontrollanordningKontrollampa är obligatorisk. En oberoende inte blinkande varningslampa."Efter punkt 4.11.11 skall följande punkt 4.11.12 införas:"4.11.12 Övriga kravI samtliga fall skall avståndet mellan dimbaklyktan och varje stopplykta vara större än 100 mm."Punkt 4.12.10 skall ändras på följande sätt:"4.12.10 Elektriska kopplingarKopplingen skall medge tändning av parkeringslyktorna på samma fordonssida oberoende av andra lyktor.Parkeringslyktan(orna) skall kunna tändas även om den anordning som startar och/eller stannar motorn står i ett läge som gör det omöjligt för motorn att vara igång."Punkt 4.12.11 skall ändras på följande sätt:"4.12.11 KontrollanordningKontrollampa är frivillig. Om det finns kontrollanordning får det inte vara möjligt att förväxla den med kontrollanordningen för de främre och bakre sidopositionslyktorna."Punkt 4.13.7 skall ändras på följande sätt:"4.13.7 Får `grupperas` med andra lyktor."Punkt 4.13.11 skall ändras på följande sätt:"4.13.11 KontrollanordningKontrollanordning är frivillig. Om det finns en kontrollanordning skall dess funktion utföras av den kontrollanordning som krävs för de främre och bakre sidopositionslyktorna."Punkt 4.14.4.3 skall ändras på följande sätt:"4.14.4.3 I längsled:Baktill på fordonet."Punkt 4.15.4.3 skall ändras på följande sätt:"4.15.4.3 I längsled:Baktill på fordonet."Punkt 4.16.4.3 skall ändras på följande sätt:"4.16.4.3 I längsled:Framtill på fordonet."Punkt 4.16.5 skall ändras på följande sätt:"4.16.5 Geometrisk synbarhetHorisontell vinkel: 30° inåt och utåt.Om det på grund av inställbara dragstänger inte är möjligt att uppfylla vinkelkravet 30° inåt får detta minskas till 10°.Vertikal vinkel: 15° över och under horisontalplanet. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 5° i fråga om reflexanordningar som sitter mindre än 750 mm över marken."Punkt 4.17.4.3 skall ändras på följande sätt:"4.17.4.3 I längsled:Minst en reflexanordning skall vara monterad på fordonets mittersta tredjedel och reflexanordningen längst fram skall sitta högst 3 m från framänden; i fråga om släpvagnar skall hänsyn tas till dragstångens längd vid mätning av detta avstånd.Avståndet mellan två reflexanordningar intill varandra får inte överstiga 3 m.Avståndet mellan bakersta reflexanordningen och fordonets bakände får inte överstiga 1 m.För fordon i kategori M1 är det dock tillräckligt att ha en reflexanordning monterad inom första tredjedelen och en inom sista tredjedelen av fordonets längd."Efter tillägg 4 skall de följande nya tilläggen 5, 6 och 7 införas:"Tillägg 5Mätning av halvljusets lutningsvariation som funktion av lasten1. RÄCKVIDDDetta tillägg anger en metod för att mäta variationer hos halvljusets lutning på motorfordon i förhållande till lutningen då variationerna orsakas av ändringar i fordonets uppställning på grund av lastning.2. DEFINITIONER2.1 Lutning2.1.1 Angiven lutning:Det värde för halvljusets lutning som anges av motorfordonstillverkaren och fungerar som referensvärde för beräkning av tillåtna variationer.2.1.2 Uppmätt lutning:Medelvärdet för halvljusets lutning eller fordonets lutning uppmätt med fordonet i tillstånd nr 1 enligt definition i tillägg 1 för den fordonskategori som provas. Det fungerar som referensvärde för bedömning av variationerna hos ljusets lutning när lasten ändras.2.2 Halvljusets lutning kan definieras- antingen som vinkeln, uttryckt i milliradianer, mellan ljuskäglans riktning mot en karaktäristisk punkt på den horisontella delen av strålkastarens ljus/mörker-gräns och horisontalplanet,- eller som tangenten till denna vinkel, uttryckt i procentuell lutning, eftersom vinklarna är små (för dessa små vinklar är 1% lika med 10 mrad).Om lutningen uttrycks i procentuell lutning kan den beräknas med hjälp av formeln>NUM>h1 - h2>DEN>l × 100därh1 är höjden över marken i millimeter för den ovannämnda karaktäristiska punkten mätt på en vertikal skärm som är vinkelrät mot fordonets symmetrilängsplan och placerad på det horisontella avståndet l,h2 är höjden över marken i millimeter för referenscentrum (som antas vara den nominella utgångspunkten för den karaktäristiska punkten som valts för h1),l är avståndet i millimeter från skärmen till referenscentrum.Negativa värden anger nedvinkling (se figur 1).Positiva värden anger uppvinkling.>Hänvisning till >Anmärkningar:>Plats för tabell>3. MÄTVILLKOR3.1 Om en visuell kontroll av halvljuskäglans mönster på skärmen eller en fotometrisk metod används, skall mätningen utföras i en mörk miljö (t.ex. ett mörkt rum) med tillräckligt utrymme för att fordonet och skärmen skall kunna placeras enligt figur 1. Strålkastarnas referenscentrum skall befinna sig på ett avstånd l på minst 10 m från skärmen.3.2 Den mark som mätningarna utförs på skall vara så plan och horisontell som möjligt så att reproducerbarheten för mätningen av halvljusets lutning kan säkerställas med en noggrannhet på ± 0,5 mrad (± 0,05 % lutning).3.3 Om en skärm används skall dess märkning, läge och orientering i förhållande till marken och till fordonets symmetrilängsplan vara sådana att reproducerbarheten för mätningen av halvljusets lutning kan säkerställas med en noggrannhet på ± 0,5 mrad (± 0,05 % lutning).3.4 Under mätningarna skall den omgivande temperaturen vara mellan 10 °C och 30 °C.4. FÖRBEREDELSE AV FORDONET4.1 Mätningarna skall utföras på ett fordon som körts en sträcka på mellan 1 000 och 10 000 km, helst 5 000 km.4.2 Däcken skall vara pumpade till det fullasttryck som angivits av fordonstillverkaren. Fordonet skall vara fulltankat (bränsle, vatten, olja) och utrustat med alla tillbehör och verktyg som angivits av tillverkaren. Med bränsletanken fulltankad avses att den skall vara fylld till minst 90 % av sin kapacitet enligt den informationshandling som beskrivs med en mall i bilaga 1 till direktiv 70/156/EEG.4.3 Fordonet skall ha parkeringsbromsen lossad och växellådan i neutralläget.4.4 Fordonet skall under minst åtta timmar ha befunnit sig i den temperatur som anges i punkt 3.4.4.5 Om en fotometrisk eller visuell metod används bör helst strålkastare med en väldefinierad ljus/mörker-gräns för halvljuset vara monterade på det fordon som provas för att underlätta mätningarna.Andra metoder får användas för en mer exakt avläsning (till exempel borttagning av strålkastarlinsen).5. PROVNINGSFÖRFARANDE5.1 AllmäntVariationerna hos antingen halvljusets eller fordonets lutning, beroende på vilken metod som valts, skall mätas separat för varje fordonssida. Resultaten för både vänster och höger strålkastare skall under alla lastförhållanden som anges i tillägg 1 ligga inom de gränser som anges i punkt 5.5. Lasten skall anbringas gradvis utan att fordonet utsätts för kraftiga stötar.5.2 Bestämning av den uppmätta ursprungliga lutningenFordonet skall vara förberett enligt punkt 4 och lastat enligt tillägg 1 (första lastförhållandet för ifrågavarande fordonskategori).Före varje mätning skall fordonet gungas enligt punkt 5.4.Mätningarna skall utföras tre gånger.5.2.1 Om inget av de uppmätta resultaten avviker med mer än 2 mrad (0,2 % lutning) från resultatens aritmetiska medelvärde skall detta medelvärde utgöra slutresultat.5.2.2 Om någon mätning avviker från resultatens aritmetiska medelvärde med mer än 2 mrad (0,2 % lutning) skall ytterligare tio mätningar utföras vars aritmetiska medelvärde skall utgöra slutresultat.5.3 MätmetoderValfri metod får användas för att mäta lutningsvariationerna under förutsättning att avläsningarna har en noggrannhet på ± 0,2 mrad (± 0,02 % lutning).5.4 Behandling av fordonet för varje lastförhållandeFordonets fjädring och varje annan del som kan förmodas påverka halvljusets lutning skall påverkas enligt de metoder som beskrivs nedan.De tekniska myndigheterna och tillverkarna får dock gemensamt föreslå andra metoder (antingen experimentella eller grundade på beräkningar), särskilt när provningen medför särskilda problem, under förutsättning att sådana beräkningar är klart giltiga.5.4.1 Fordon i kategori M1 med konventionell fjädringMed fordonet stående på mätplatsen och vid behov med hjulen vilande på rörliga plattformar (som måste användas om deras avsaknad skulle leda till begränsning av fjädringens rörelse så att mätresultaten förmodligen påverkas) skall fordonet gungas i minst tre hela omgångar. För varje omgång skall först fordonets bakände och sedan dess framände tryckas ned.Gungningen skall sluta med att en omgång slutförs. Innan mätningarna utförs skall fordonet tillåtas att uppnå viloläget på egen hand. I stället för att använda rörliga plattformar kan samma påverkan åstadkommas genom att fordonet rörs bakåt och framåt minst ett helt hjulvarv.5.4.2 Fordon i kategorierna M2, M3 och N med konventionell fjädring5.4.2.1 Om behandlingsmetoden för fordon i kategori M1 enligt punkt 5.4.1 inte är möjlig får den metod som beskrivs i punkt 5.4.2.2 eller 5.4.2.3 användas.5.4.2.2 Med fordonet stående på mätplatsen och med hjulen på marken skall karosseriet gungas genom tillfällig ändring av lasten.5.4.2.3 Med fordonet stående på mätplatsen och med hjulen på marken skall fordonets fjädring och alla andra delar som kan påverka halvljusets lutning påverkas med hjälp av en vibrationsutrustning. Denna kan utgöras av en vibrerande plattform som hjulen vilar på.5.4.3 Fordon med okonventionell fjädring där motorn måste vara igångVänta tills fordonet har intagit sin slutliga uppställning med motorn igång innan några mätningar utförs.5.5 MätningarVariationen hos halvljusets lutning skall bedömas för vart och ett av de olika lastförhållandena i förhållade till den uppmätta ursprungliga lutningen bestämd enligt punkt 5.2.Om fordonet är försett med ett manuellt nivåregleringssystem för strålkastarna skall detta vara inställt i de lägen som anges av tillverkaren för de angivna lastförhållandena (enligt tillägg 1).5.5.1 Till att börja med skall en enstaka mätning utföras för varje lastförhållande. Kraven har uppfyllts om lutningsvariationen för alla lastförhållanden ligger inom beräknade gränser (till exempel inom skillnaden mellan den angivna ursprungliga lutningen och de nedre och övre gränser som anges för godkännande) med en tolerans på 4 mrad (0,4 % lutning).5.5.2 Om resultaten av några mätningar inte ligger inom den tolerans som anges i punkt 5.5.1 eller överskrider gränsvärdena skall ytterligare tre mätningar utföras enligt punkt 5.5.3 för de lastförhållanden som motsvarar dessa resultat.5.5.3 För vart och ett av ovanstående lastförhållanden gäller följande:5.5.3.1 Om inget av de tre uppmätta resultaten avviker med mer än 2 mrad (0,2 % lutning) från resultatens aritmetiska medelvärde skall detta medelvärde utgöra slutresultat.5.5.3.2 Om någon mätning avviker från resultatens aritmetiska medelvärde med mer än 2 mrad (0,2 % lutning) skall ytterligare tio mätningar utföras vars aritmetiska medelvärde skall utgöra slutresultat.5.5.3.3 Om ett fordon är försett med ett automatiskt nivåregleringssystem för strålkastarna vilket har en inbyggd hysteres skall medelvärden i toppen och botten av hysteresen utgöra bestämmande värden.Alla dessa mätningar skall utföras enligt punkterna 5.5.3.1 och 5.5.3.2.5.5.4 Kraven har uppfyllts om, för alla lastförhållanden, variationen mellan uppmätt ursprunglig lutning bestämd enligt 5.2 och lutningen som uppmäts för varje lastförhållande är mindre än de värden som beräknats i punkt 5.5.1 (utan säkerhetsmarginal).5.5.5 Om endast en av de beräknade övre eller nedre variationsgränserna överskrids skall tillverkaren tillåtas att välja ett annat värde för den angivna ursprungliga lutningen, inom de gränser som anges för godkännande.""Tillägg 6Angivande av den angivna inställning som nämns i punkt 4.2.6.1 i bilaga 1Exempel>Hänvisning till >Symbolens och tecknens storlek får bestämmas av tillverkaren.""Tillägg 7Manöverorgan för nivåregleringsanordningar för strålkastare vilka nämns i punkt 4.2.6.2.2 i bilaga 11. FÖRESKRIFTER1.1 Halvljusets nedvinkling skall i samtliga fall åstadkommas på ett av följande sätt:a) Genom att ett manöverorgan förs nedåt eller åt vänster.b) Genom att ett manöverorgan vrids moturs.c) Genom att en knapp trycks in (manöverorgan av typen tryck/drag).Om flera knappar används för att ställa in ljuskäglan skall knappen som ger största nedvinklingen vara placerad till vänster eller nedanför knappen(arna) för övriga halvljuslägen.Ett vridorgan som är monterat kant i kant eller med endast kanten synlig bör följa manöverprinciperna för manöverorganstyperna a eller c.1.1.1 Detta manöverorgan skall vara försett med symboler som tydligt anger de rörelser som motsvarar halvljusets ned- och uppvinkling.1.2 Läget "0" motsvarar inställningen enligt punkt 4.2.6.1 i bilaga 1.1.3 Läget "0", som enligt punkt 4.2.6.2.2 i bilaga 1 måste vara ett "stoppläge", behöver inte nödvändigtvis ligga i slutet av skalan.1.4 De märken som används på manöverorganen skall förklaras i instruktionsboken till bilen.1.5 Endast följande symboler får användas för att utmärka manöverorganen:>Hänvisning till >Standardsymboler för halvljusstrålkastare enligt figur 3 i bilaga 2 till direktiv 78/316/EEG utvisande de pilar som motsvarar riktningen av halvljusets inställning.2. EXEMPEL>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >>Hänvisning till >BILAGA 2Efter punkt 5.2 skall följande nya punkt införas:"5.2.1 Nivåregleringsanordning för strålkastare: ja/nej (*)"


Avis juridique important

|

31994L0003

Kommissionens direktiv 94/3/EG av den 21 januari 1994 om ett förfarande för anmälan om kvarhållande av en försändelse eller en skadegörare som har sitt ursprung i tredje land och som utgör en överhängande fara för växtskyddet

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 032 , 05/02/1994 s. 0037 - 0040 Finsk specialutgåva Område 3 Volym 56 s. 0025  Svensk specialutgåva Område 3 Volym 56 s. 0025

KOMMISSIONENS DIREKTIV 94/3/EG av den 21 januari 1994 om ett förfarande för anmälan om kvarhållande av en försändelse eller en skadegörare som har sitt ursprung i tredje land och som utgör en överhängande fara för växtskyddetEUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIVmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 77/93/EEG av den 21 december 1976 om åtgärder för skydd mot införande i medlemsstaterna av organismer som är skadliga för växter eller växtprodukter(1), senast ändrat genom kommissionens direktiv 93/110/EG(2), särskilt artikel 15.4 i detta, ochmed beaktande av följande:Vid försändelse av växter, växtprodukter eller andra föremål, eller av separata skadegörare från tredje land, oavsett om de är förtecknade i del B i bilaga 5 till direktiv 77/93/EEG, vilka anses utgöra en överhängande fara för införande eller spridning av skadegörare, oavsett om de är förtecknade i bilagorna 1 och 2 till det direktivet, skall den ifrågavarande medlemsstaten underrätta kommissionen och de andra medlemsstaterna om de åtgärder som vidtas för att skydda gemenskapens territorium från denna fara.Dessa uppgifter skall dels ge kommissionen möjlighet att utvärdera omfattningen av kvarhållandet och de därmed förbundna farorna och, om nödvändigt, att snarast möjligt förbereda åtgärder för skydd eller utrotning i samarbete med den ifrågavarande medlemsstaten, dels hjälpa de andra medlemsstaterna att möta denna fara.I detta syfte bör kommissionen inrätta ett informationssystem för anmälan av nya förekomster av skadegörare i enlighet med artikel 19a.6 första strecksatsen i det direktivet.Det är viktigt att alla gemenskapens införselorter som eventuellt kan beröras av ett kvarhållande samt kommissionen omedelbart underrättas om varje kvarhållande vid en införselort till gemenskapen, när en försändelse av växter, växtprodukter eller andra föremål kan anses utgöra en överhängande fara för införande eller spridning av skadegörare.Det är varje medlemsstats centralmyndighets uppgift att samordna frågor rörande växtskydd enligt direktiv 77/93/EEG.Denna samordning innefattar uppgiften att meddela medlemsstaterna om anmälningar om kvarhållande samt meddela alla berörda införselorter inom den ifrågavarande medlemsstatens territorium som kan beröras av ett kvarhållande.Ett gemenskapsformulär bör införas, som skall användas av medlemsstaternas behöriga myndigheter för anmälningar om kvarhållande.För att uppnå en effektiv tillämpning av systemet bör det upprättas ett informationsnätverk för användning och behandling av de uppgifter som dessa formulär innehåller.Förvaltningen av systemet utesluter inte användning av en del av de uppgifter som formulären om kvarhållande innehåller inom ramen för konventionen om inrättandet av en växtskyddsorganisation för Europa och Medelhavet, under-tecknad i Paris den 18 april 1951, senast ändrad den 21 september 1988.De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för fytosanitära frågor.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 I detta direktiv avses med "kvarhållande" varje åtgärd som vidtas eller som skall vidtas av en medlemsstat enligt artikel 12.8 i direktiv 77/93/EEG med avseende på en hel eller en del av en försändelse av växter, växtprodukter eller andra föremål, eller av en organism som är skadlig för växter eller växtprodukter med ursprung i tredje land och som inte uppfyller bestämmelserna i det direktivet.Artikel 2 1. Medlemsstater skall säkerställa att det vid kvarhållande sänds en anmälan om kvarhållande senast andra vardagen efter dagen för kvarhållandet, utom vid överträdelse av artikel 12.1 b i direktiv 77/93/EEG, och helst snabbare vid vägrad införsel, utom vid överträdelse av artikel 12.1 b i det direktivet, till följande:- deras egen ansvariga centrala myndighet,- deras egna berörda ansvariga officiella organ,- deras egna berörda införselorter,- de centrala myndigheterna i de andra medlemsstaterna, utan att det påverkar tillämpningen av de särskilda bestämmelserna i artikel 4 i det här direktivet,- kommissionen.2. En medlemsstats centrala myndighet som har mottagit anmälan om kvarhållande från en annan medlemsstat skall se till att uppgifterna sänds vidare till dess egna berörda införselorter omedelbart efter mottagandet.Artikel 3 Anmälan om kvarhållande skall utfärdas på ett formulär som överensstämmer med den förlaga som visas i bilagan, behörigen ifyllt i enlighet med rekommendationerna i riktlinjerna för de experter och nationella inspektörer som utövar sin verksamhet enligt artikel 19a.6 andra strecksatsen i direktiv 77/93/EEG.Artikel 4 Utan att tillämpningen av artikel 2.1 fjärde strecksatsen påverkas, och på begäran av den ifrågavarande medlemsstaten, skall kommissionen ombesörja att anmälan om kvarhållande sänds vidare allteftersom det nätverk som avses i artikel 19a.6 första strecksatsen i direktiv 77/93/EEG inrättas, genom att till den andra medlemsstaten sända ett behörigen ifyllt formulär som överensstämmer med det som anges i bilagan till det här direktivet.Artikel 5 För att uppfylla åtagandena inom ramen för detta direktiv, skall medlemsstater först och främst använda det nätverk som kommissionen har inrättat.Artikel 6 På begäran av den ifrågavarande medlemsstaten och inom gränserna för kommissionens nätverk, skall kommissionen sända formulären om anmälan om kvarhållande vidare till Växtkyddsorganisationen för Europa och Medelhavet, till vilken medlemsstater skall sända vidare alla uppgifter om kvarhållande, enligt konventionen om inrättande av den organisationen. Kommissionen skall följaktligen till den organisationen sända ett formulär som överensstämmer med det som anges i bilagan, behörigen ifyllt, med undantag av punkterna 1, 2, 3, 15 c-g, och 17.Artikel 7 1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv tre månader efter dess offentliggörande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. De skall genast underrätta kommissionen om detta.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till det här direktivet eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Förfarandet för en sådan hänvisning skall antas av medlemsstaten.2. Medlemsstaterna skall omedelbart till kommissionen överlämna texterna till alla bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av det här direktivet. Kommissionen skall underrätta de andra medlemsstaterna om detta.Artikel 8 Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Utfärdat i Bryssel den 21 januari 1994.På kommissionens vägnarRené STEICHENLedamot av kommissionen(1) EGT nr L 26, 31.1.1977, s. 20.(2) EGT nr L 303, 10.12.1993, s. 19.BILAGA Modellformulär enligt artiklarna 3 och 4 EUROPEISKA GEMENSKAPEN: ANMÄLAN OM KVARHÅLLANDE AV EN FÖRSÄNDELSE ELLER SKADEGÖRARE MED URSPRUNG TREDJE LAND >Hänvisning till >


title: Kommissionens direktiv 2010/92/EU av den 21 december 2010 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa bromukonazol som verksamt ämne  Text av betydelse för EES

text:
               22.12.2010

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 338/44

         KOMMISSIONENS DIREKTIV 2010/92/EU
   av den 21 december 2010
   om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa bromukonazol som verksamt ämne
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (1), särskilt artikel 6.1, och
   av följande skäl:

               (1)

               Kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (2) och (EG) nr 1490/2002 (3) innehåller närmare bestämmelser för genomförandet av den tredje etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG och en förteckning över de verksamma ämnen som ska bedömas för att eventuellt införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I förteckningen ingår bromukonazol. Genom kommissionens beslut 2008/832/EG (4) beslutades det att bromukonazol inte skulle tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG.

               (2)

               Den ursprungliga anmälaren (nedan kallad den sökande) har i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG lämnat in en ny ansökan och begärt ett påskyndat förfarande i enlighet med artiklarna 14–19 i kommissionens förordning (EG) nr 33/2008 av den 17 januari 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets direktiv 91/414/EEG i fråga om ett ordinarie och ett påskyndat förfarande för bedömning av verksamma ämnen som omfattades av det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i det direktivet men som inte införts i dess bilaga I (5).

               (3)

               Ansökan lämnades till Belgien, som genom förordning (EG) nr 1490/2002 hade utsetts till rapporterande medlemsstat. Tidsfristen för det påskyndade förfarandet har följts. Specifikationen för det verksamma ämnet och de avsedda användningarna är desamma som de som anges i beslut 2008/832/EG. Ansökan uppfyller dessutom de återstående kraven på innehåll och förfarande i artikel 15 i förordning (EG) nr 33/2008. Belgien utvärderade de nya uppgifter och upplysningar som den sökande lämnat och utarbetade en kompletterande rapport. Rapporten lämnades till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) och till kommissionen den 8 oktober 2010.

               (4)

               Myndigheten skickade den kompletterande rapporten till övriga medlemsstater och den sökande för synpunkter, och vidarebefordrade därefter de mottagna synpunkterna till kommissionen. I enlighet med artikel 20.1 i förordning (EG) nr 33/2008 och på kommissionens begäran genomförde medlemsstaterna och myndigheten en sakkunnig bedömning av den kompletterande rapporten. Myndigheten lade fram sin slutsats om bromukonazol för kommissionen den 29 juli 2010 (6). Medlemsstaterna och kommissionen granskade utkastet till utvärderingsrapport, den kompletterande rapporten och myndighetens slutsats i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och rapporten färdigställdes den 23 november 2010 i form av kommissionens granskningsrapport om bromukonazol.

               (5)

               Den rapporterande medlemsstatens kompletterande rapport och myndighetens nya slutsatser inriktas särskilt på de farhågor som ledde till beslutet att inte ta upp ämnet i bilaga I. Det handlade i synnerhet om den höga risken för vattenlevande organismer och om bristen på tillgängliga uppgifter för att bedöma den eventuella risken för kontaminering av ytvatten och grundvatten.

               (6)

               De nya uppgifter som den sökande lämnat gjorde det möjligt att bedöma den eventuella risken för kontaminering av ytvatten och grundvatten. Tillgängliga uppgifter antyder att risken för kontaminering av grundvatten är låg och att risken för vattenlevande organismer är acceptabel.

               (7)

               De kompletterande uppgifter och upplysningar som den sökande lämnat gör det möjligt att avföra de farhågor som ledde till att ämnet inte togs upp i bilaga I. Några andra utestående vetenskapliga frågor har inte uppkommit.

               (8)

               De olika undersökningar som gjorts har visat att växtskyddsmedel som innehåller bromukonazol i allmänhet kan antas uppfylla kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG, särskilt när det gäller de användningsområden som undersökts och som beskrivs i kommissionens granskningsrapport. Bromukonazol bör därför införas i bilaga I så att godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta verksamma ämne kan beviljas i alla medlemsstater i enlighet med det direktivet.

               (9)

               Utan att det påverkar den slutsatsen bör bekräftande uppgifter inhämtas om vissa specifika aspekter. Enligt artikel 6.1 i direktiv 91/414/EEG kan det ställas villkor för införandet av ett ämne i bilaga I. Man bör därför kräva att den sökande inkommer med ytterligare uppgifter om resthalter av metaboliter av triazolderivat i primära grödor, grödor vid växelbruk och produkter av animaliskt ursprung, förutom uppgifter om den långsiktiga risken för gräsätande däggdjur. För att ytterligare förbättra bedömningen av de eventuella hormonstörande egenskaperna bör man kräva att bromukonazol testas ytterligare så snart OECD:s riktlinjer för test av hormonstörningar eller gemenskapens riktlinjer för test antagits.

               (10)

               Direktiv 91/414/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

               (11)

               De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Bilaga I till direktiv 91/414/EEG ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.
   Artikel 2
   Medlemsstaterna ska senast den 30 juni 2011 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv.
   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.
   Artikel 3
   Detta direktiv träder i kraft den 1 februari 2011.
   Artikel 4
   Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

      Utfärdat i Bryssel den 21 december 2010.

            På kommissionens vägnar

         José Manuel BARROSO

            Ordförande

      (1)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1.

      (2)  EGT L 55, 29.2.2000, s. 25.

      (3)  EGT L 224, 21.8.2002, s. 23.

      (4)  EUT L 295, 4.11.2008, s. 53.

      (5)  EUT L 15, 18.1.2008, s. 5.

      (6)  ”Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance bromuconazole”, The EFSA Journal, vol. 8(2010):8, artikelnr 1704 [84 s.], doi:10.2903/j.efsa.2010.1704. Internet: www.efsa.europa.eu/efsajournal

      BILAGA
      Följande post ska läggas till i slutet av tabellen i bilaga I till direktiv 91/414/EEG:

                     Nr

                     Trivialnamn, identifikationsnummer

                     Namn enligt IUPAC

                     Renhetsgrad (1)

                     Ikraftträdande

                     Införande till och med

                     Särskilda bestämmelser

                     ”323

                     Bromukonazol
                     CAS-nr 116255-48-2
                     CIPAC-nr 680

                     1-[(2RS,4RS:2RS,4SR)-4-bromo-2-(2,4-diklorofenyl)tetrahydrofurfuryl]-1H-1,2,4-triazol

                     ≥ 960 g/kg

                     1 februari 2011

                     31 januari 2021

                     DEL A
                     Får endast godkännas för användning som fungicid.
                     DEL B
                     Vid tillämpningen av de enhetliga principerna i bilaga VI ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om bromukonazol från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa av den 23 november 2010, särskilt tilläggen I och II.
                     Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna ta särskild hänsyn till följande:

                                 —

                                 Säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet. Villkoren för användning ska vid behov innehålla föreskrifter om tillräcklig personlig skyddsutrustning.

                                 —

                                 Skyddet av vattenlevande organismer. Villkoren för godkännande ska vid behov inbegripa riskreducerande åtgärder, t.ex. tillräckliga buffertzoner.

                           De berörda medlemsstaterna ska se till att den sökande lägger fram följande till kommissionen:

                                 —

                                 Ytterligare uppgifter om resthalter av metaboliter av triazolderivat i primära grödor, grödor vid växelbruk och produkter av animaliskt ursprung.

                                 —

                                 Uppgifter för att ytterligare kunna bedöma den långsiktiga risken för gräsätande däggdjur.

                           De ska se till att den sökande som har begärt att bromukonazol ska införas i denna bilaga överlämnar sådana bekräftande uppgifter till kommissionen senast den 31 januari 2013.
                     De berörda medlemsstaterna ska se till att den sökande inkommer med ytterligare uppgifter till kommissionen om bromukonazols eventuella hormonstörande egenskaper senast två år efter antagandet av OECD:s riktlinjer för test av hormonstörningar eller av gemenskapens riktlinjer för test.”

         (1)  Ytterligare uppgifter om det verksamma ämnets identitet och specifikation finns i granskningsrapporten.